EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

Internets: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-4258-7 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/33646 | QJ-AB-16-003-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-4238-9 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/31779 | QJ-AB-16-003-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-4236-5 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/566415 | QJ-AB-16-003-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

Attiecībā uz jebkādu 1. izcēlumā 10. lappusē publicētā attēla izmantošanu vai reproducēšanu atļauja ir jāprasa tieši autortiesību īpašniekam.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

LV
2016

Nr. 04

Īpašais ziņojums

Lai Eiropas Inovāciju un
tehnoloģiju institūts
panāktu cerēto ietekmi,
ir jāmaina veids, kādā
tas sniedz rezultātus, un
atsevišķi tā koncepcijas
elementi

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl vadītā IV apakšpalāta, kura revidē ieņēmumus, pētniecību un iekšējo nozaru politiku, finanšu un ekonomikas pārvaldību un Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Revīziju vadīja ERP loceklis Alex Brenninkmeijer, un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Antonius Moonen, biroja atašejs Raphael Debets, stažieris Michael Schuppan, atbildīgais vadītājs Paul Stafford, darbuzdevuma vadītāja Maria Echanove un revidenti Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt un Juan Vazquez Rivera.

No kreisās uz labo: R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P. Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

Saturs

Glosārijs un abreviatūras

Kopsavilkums

Ievads

Eiropa atpaliek inovācijas jomā

Eiropas Savienības politikas pārorientēšanās uz inovāciju

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

EIT pamatuzdevums un mērķis

Kā tas darbojas

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

EIT izveide ir pamatota

Daži svarīgākie elementi nav pietiekami izstrādāti

Zinību triāde nav pienācīgi atspoguļota Komisijas līmenī

EIT finansējuma pamatā ir papildu darbības, kuru koncepcija ir vāji formulēta

Apgalvojums par panākto sviras efektu nav pierādīts un nav ticams

Zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) finansiālā ilgtspēja ir maz ticama

EIT fondam (EITF) nav izdevies piesaistīt papildu līdzekļus

Ikgadējais dotācijas nolīguma process pietiekami neveicina ZIK inovācijas darbības

Esošie galvenie darbības rādītāji nav piemēroti efektīvai uzraudzībai

Uzņēmumu līdzdalību varētu uzlabot

EIT modelis nav pietiekami mērķtiecīgi vērsts uz esošo MVU atbalstu

Nav pietiekami konkrētu sinerģiju un papildināmības

Daži EIT elementi ir labi novērtēti: koncentrēšanās uz tirgu, ilgtermiņa perspektīva, ZIK un sadarbības centru autonomija

EIT modeļa īstenošana ir jāuzlabo

EIT vēl nav pilnībā autonoms

EIT nav pilnībā izpildījis savu uzdevumu kā uz ietekmi vērsts ieguldītājs

Uz konkurenci balstītas finansēšanas mehānisms nepietiekami novērtē darbības rezultātus

ZIK partneriem ir ievērojams administratīvais un revīzijas slogs

EIT trūkst resursu, un iepriekš tas tika slikti pārvaldīts

EIT finansiālais atbalsts ir koncentrēts

ZIK trūkst pārredzamības

ZIK ir veicinājušas inovāciju tīklu un uzņēmējdarbības kultūru, bet līdz šim ir maz pierādījumu par reāliem rezultātiem vai ietekmi

Nākotne

Ir ieviesti finansiālās ilgtspējas principi

Ir pārskatīta ZIK papildu darbību definīcija

Tiks izstrādāti būtiskāki galvenie darbības rādītāji

EIT cenšas iesaistīt vairāk valstu

Pašlaik tiek apspriesti jauni partnerattiecību pamatnolīgumi

Secinājumi un ieteikumi

Pamatojums

Izveide

Īstenošana un ietekme

I pielikums. | – | Reģionālie sadarbības centri Eiropā
II pielikums. | – | EIT mērķi

Komisijas atbilde

Glosārijs un abreviatūras

“Apvārsnis 2020”: pamatprogramma, kas ir 7. PP turpinājums. Programmas sākotnējais budžets laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir 77 miljardi EUR, un tās galvenais mērķis ir nodrošināt, ka Eiropa rada pasaules līmeņa zinātni, novērš šķēršļus inovācijai un atvieglo valsts un privātā sektora sadarbību inovāciju radīšanā. Šajā programmā ir iekļauts EIT.

Biznesa inkubators: organizācija, kuras uzdevums ir atbalstīt uzņēmumu sekmīgu izveidi un turpmāku attīstību. Bieži vien tā piedāvā piekļuvi fiziskai uzņēmumu infrastruktūrai, individuālām vajadzībām pielāgotus uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus un sadarbības tīkla veidošanas iespējas.

EIT: Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

“Eiropa 2020”: ES izaugsmes stratēģija nākamajiem gadiem, kuras mērķis ir Eiropas Savienībā izveidot gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomiku.

ERP: Eiropas Revīzijas palāta

Fundamentālie pētījumi: eksperimentāls vai teorētisks darbs, ko galvenokārt veic, lai iegūtu jaunas zināšanas par parādību un novērojamu faktu pamatojumu, neparedzot konkrētu pielietojumu vai izmantošanu.

GDR: galvenie darbības rādītāji, kurus izmanto, lai novērtētu faktorus, kas ir būtiski organizācijas panākumiem.

Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD: Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta pamatuzdevums ir veicināt Eiropas uzņēmumu izaugsmei labvēlīgu regulējumu. Tas atbild par vairākiem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši MVU, un atbalstīt stingra un ilgtspējīga rūpnieciskā pamata izveidi, kas spēj konkurēt pasaules līmenī.

Ietekme: ilgtermiņa sociālekonomiskās sekas, kas vērojamas konkrētu laiku pēc intervences beigām un kas var ietekmēt vai nu intervences tiešos adresātus, vai netiešos adresātus, uz kuriem intervence tieši neattiecas.

Izglītības un kultūras ĢD: Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts ir Eiropas Savienības izpildvaras struktūra, kas atbild par izglītības, kultūras, jaunatnes, valodu un sporta politiku. Izglītības un kultūras ĢD ir EIT uzraudzības iestāde.

Pētniecības un inovācijas ĢD: Eiropas Komisijas Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts atbild par Eiropas Savienības pētniecības un inovācijas politiku un saistīto darbību koordinēšanu. Tas finansē novatoriskas darbības, izmantojot pamatprogrammas, no kurām pašreizējā ir “Apvārsnis 2020”.

Rezultāts: tūlītējas pārmaiņas, kas tiešajiem adresātiem rodas pēc dalības intervencē.

Sadarbības centrs: zināšanu un inovāciju kopienas izveidots un pārvaldīts ģeogrāfiskais centrs zinību triādes praktiskai integrācijai. Sadarbības centri nodrošina biroja telpas, kurās novatori var tikties un sadarboties.

ZIK: zināšanu un inovāciju kopiena ir savā ziņā autonoma vadošo augstākās izglītības iestāžu, pētniecības organizāciju, uzņēmumu un citu inovācijas procesā ieinteresēto personu partnerība, kas risina sabiedrības problēmas, izstrādājot produktus, pakalpojumus un procesus un atbalstot novatoriskus un uzņēmīgus cilvēkus.

Zinību triāde: augstākās izglītības ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā var palielināt, veidojot ciešu un efektīvu saikni starp izglītību, pētniecību un inovāciju – trim zinību triādes aspektiem.

7. PP: Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem bija Eiropas Savienības galvenais pētniecības un inovācijas atbalsta instruments laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. EIT šajā programmā nebija iekļauts.

Kopsavilkums

I

Vājā saikne starp izglītības, zinātnes un uzņēmējdarbības aprindām bieži ir minēta kā viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc Eiropa atpaliek no konkurentiem inovācijas rādītāju ziņā. 2008. gadā izveidotais Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) ir izvirzījis vērienīgu mērķi šo šķērsli pārvarēt. EIT pamatuzdevums ir stiprināt ES inovācijas spējas, veicinot sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmējdarbību.

II

EIT, kura sākotnējais budžets laikposmam no 2008. līdz 2020. gadam ir 3 miljardi EUR, ir svarīga loma stratēģijā “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Aptverot visu inovācijas ciklu ES līmenī – no laboratorijas līdz tirgum –, EIT cenšas piesaistīt labākos radošos un novatoriskos partnerus no zinātnieku, pētnieku un uzņēmēju aprindām, lai tie kopā risinātu būtiskas sabiedrības problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, energoefektivitāte, digitālās inovācijas, veselība un izejvielas.

III

EIT nav pētniecības centrs, un tas nesniedz tiešu ieguldījumu individuālu projektu finansēšanā. Taču tas nodrošina dotācijas zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK). Konkursa kārtībā izraudzītās ZIK ir pašreizējo uzņēmumu, pētniecības institūtu un universitāšu autonomas partnerības. Tās galvenokārt nodrošina: 1) izglītību un apmācību, 2) uz sadarbību un inovāciju balstītu pētniecību un 3) novatoriskas uzņēmējdarbības veidošanu un attīstību.

IV

Palāta pārbaudīja, vai EIT ir efektīvs instruments inovācijas veicināšanai ES. Tā apsvēra, vai EIT pamatojums un izveide atbilst inovāciju kopienu vajadzībām, un novērtēja EIT darbību īstenošanu un uzraudzību. Palāta secināja, ka EIT pastāvēšana ir lietderīga, taču sarežģītā darbības struktūra un pārvaldības problēmas tā kopējo efektivitāti ir samazinājis.

V

EIT izveides galvenie iemesli ir labi pamatoti, un ieinteresētās personas tos kopumā atbalsta – vājā saikne starp uzņēmējdarbību, pētniecības institūtiem un augstāko izglītību, nepietiekami panākumi, pētniecības rezultātus ieviešot tirgū, un uzņēmējdarbības kultūras trūkums ir dibināti argumenti institūta izveidei nolūkā atrisināt šīs konkrētās problēmas. Pateicoties EIT, trīs ZIK, kas darbību sāka 2010. gadā, ir apvienojušas vairāk nekā 500 partneru, kuri pārstāv dažādas disciplīnas, valstis un nozares. ZIK ir autonomas, kas ir EIT raksturīga iezīme, kuru īpaši augstu vērtē ZIK partneri. Izmantojot EIT, ZIK piedāvā jaunas iespējas veikt novatoriskas darbības un veicina uzņēmējdarbības kultūru.

VI

Tomēr revīzijā tika konstatētas vairākas nepilnības galvenajos pamatjēdzienos un darbības procesos:

a)EIT finansējuma modelis ietver jēdzienu “ZIK papildu darbības”, ko EIT nefinansē. Šim finansēšanas nosacījumam ir maza pievienotā vērtība vai tādas nav vispār, un tas nevajadzīgi sarežģī EIT finansiālā ieguldījuma uzraudzību un ziņošanu par to;

b)EIT un ZIK sadarbības praktiskie aspekti, piemēram, kārtība, kura nosaka EIT dotāciju piešķiršanu ZIK, nav piemērota inovācijas darbībām, ko EIT vēlas atbalstīt;

c)ZIK finansiālā ilgtspēja ir apšaubāma. ZIK darbībās nav pietiekami iesaistīti uzņēmumi, lai gan to dalība bija EIT panākumu priekšnosacījums. EIT finansējums koncentrējas dažās valstīs un tiek novirzīts ierobežotam skaitam ZIK partneru, un

d)darbības rādītāji un uzraudzības un ziņošanas procesi nesniedz informatīvu priekšstatu par rezultātiem un ietekmi.

VII

Septiņus gadus pēc EIT izveides tas joprojām nav pilnībā funkcionāli neatkarīgs no Eiropas Komisijas. Šī situācija ir nelabvēlīgi ietekmējusi lēmumu pieņemšanu. EIT nav ietekmes virzīts institūts, kā bija iecerēts. Sagatavojot dotācijas galīgo maksājumu, ZIK darbības rezultāti netiek pietiekami ņemti vērā. Līdz 2015. gadam EIT retos gadījumos noraidīja izmaksas, pamatojoties uz rezultātu trūkumu.

VIII

Vēl nav skaidrs, kāda būs to korektīvo pasākumu ietekme, kurus Komisija un EIT veica 2015. gadā. Turpmāk minētie secinājumi un ieteikumi ir būtiski un ir jāņem vērā.

IX

Ja EIT vēlas kļūt par vadošo institūtu inovācijas jomā, kāda bija tā sākotnējā iecere, ir būtiski jāpielāgo tiesību akti un darbības programmas, lai labāk veicinātu ES inovācijas potenciālu. Palāta ir sagatavojusi šādus ieteikumus:

1)Komisijai jāiesniedz priekšlikums Eiropas Parlamentam un Padomei par EIT juridiskā pamata grozījumiem, lai pārskatītu EIT finansējuma modeli;

2)EIT dotācijas nolīgumam a) jāaptver ilgāks periods nekā kalendārais gads un b) tas jāparaksta pirms darbību uzsākšanas;

3)EIT jāpārorientē sava pieeja uz ietekmes nodrošināšanu. Šim nolūkam tam jāpanāk lielāka autonomija un jāizmanto programmas “Apvārsnis 2020” juridiskajā pamatā paredzētais elastīgums. Proti, tam jāpieņem īpaši noteikumi, kas pielāgoti ZIK partneru vajadzībām. EIT jāatrisina personāla komplektēšanas problēmas, lai varētu nepārtraukti uzraudzīt ZIK darbības rezultātus;

4)EIT jāveic uz ietekmi balstīta analīze. EIT arī jāracionalizē uzraudzības un ziņošanas procesi.

Ievads

Eiropa atpaliek inovācijas jomā

01

Komisijas pētījumi apliecina, ka ES trūkst inovācijas kultūras, kas ļauj labas idejas viegli pārvērst jaunos produktos un pakalpojumos. Izcilību fundamentālajos pētījumos ES nespēj pārveidot tirgus virzītā inovācijā. 1. izcēlumā ir sniegts piemērs šādai neveiksmei, kas nosaukta par “Eiropas paradoksu”¹.

1. izcēlums

Eiropas paradokss –gadījuma ar grafēnu

Grafēns ir oglekļa struktūras materiāls, ko 2004. gadā atklāja Mančestras universitātes fizikas profesors Andre Geim. Daudzo neparasto īpašību dēļ (tas ir vieglāks, taču stiprāks par tēraudu, un tam ir laba siltumvadītspēja un elektrovadītspēja) grafēnam ir milzīgs plaša pielietojuma potenciāls, sākot no augstas veiktspējas elektroierīcēm līdz enerģijas uzkrāšanai.

Avots: www.sketchport.com, © Magicalhobo, 2014. gads, CC-BY licence.

Kopš tā atklāšanas visā pasaulē ir reģistrēti vairāk nekā 11 000 ar grafēnu saistīti patenti un patentu pieteikumi. Taču saskaņā ar Apvienotās Karalistes tehnoloģisko stratēģiju uzņēmuma “Cambridge IP” sniegto informāciju uz Apvienoto Karalisti attiecas mazāk nekā viens procents no šā skaita, savukārt Āzijas organizācijām ir gandrīz divas trešdaļas.

Avots: Sarah Gordon “Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance” [Eiropas patentu slikto rādītāju pamatā ir birokrātija un cena], Financial Times, 2014. gada decembris.

02

Lai atrisinātu šo problēmu, Eiropa cenšas izveidot uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas orientēta uz vērienīgu pētniecības un inovācijas programmu. Eiropas Savienības stratēģija ir “radīt inovācijām labvēlīgu vidi, kas lieliskas idejas ļauj vieglāk pārvērst produktos un pakalpojumos, kuri nodrošinās (..) ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību”². 2. izcēlumā ir definēta inovācija, kas patiešām ir ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas galvenais dzinējspēks.

2. izcēlums

Inovācijas definīcija

Inovācija ir jauna vai būtiski uzlabota produkta (preces vai pakalpojuma) vai procesa, jaunas tirgvedības metodes vai jaunas organizatoriskās metodes ieviešana uzņēmējdarbībā, darbavietu organizācijā vai ārējās attiecībās. Inovācijas obligāta prasība ir tāda, ka produktam, procesam, tirgvedības metodei vai organizatoriskajai metodei ir jābūt jaunumam (vai būtiskam uzlabojumam) uzņēmumā.

Inovācijas darbības ir visi zinātniskie, tehnoloģiskie, organizatoriskie, finansiālie un komerciālie pasākumi, kas faktiski nodrošina vai ar kuriem paredzēts nodrošināt inovāciju īstenošanu. Inovācijas darbības ietver arī pētniecības un izstrādes pasākumus, kas nav tieši saistīti ar konkrētas inovācijas izveidi.

Avots: EASO/Eiropas Kopienas, Oslo rokasgrāmata “Pamatnostādnes inovācijas datu vākšanai un interpretācijai”, 2005. gads.

Eiropas Savienības politikas pārorientēšanās uz inovāciju

03

Eiropas nespēja pārvērst izgudrojumus pārdodamās precēs un pakalpojumos ir likusi ES pārskatīt savu pētniecības politiku. ES publiskā sektora politika tradicionāli virzīta uz fundamentāliem pētījumiem³, kuru galvenais virzītājspēks ir zinātkāre, nevis iespējama izmantošana tirgū. Tā pamatā ir pieņēmums, ka fundamentālie pētījumi stimulēs lietišķos pētījumus, kuri savukārt veicinās inovāciju un komercializāciju. Tomēr šī politika bieži vien ignorēja tirgus absorbcijas spēju un privātajam sektoram vajadzīgo atbalstu inovācijas jomā.

04

Eiropas Komisija lielāku uzsvaru lika uz inovācijas cikla beigām, lai pētījumu rezultāti nonāktu tirgū. Atšķirībā no iepriekšējām programmām “Apvārsnis 2020” (pašreizējā pētniecības un inovācijas pamatprogramma) tieši finansē inovāciju. Ir ieviesti jauni ES publiskie instrumenti, tādi kā publiskā un privātā sektora partnerības (piemēram, KTI⁴), aizdevumu un garantiju shēmas (piemēram, RDFM⁵) un riska kapitāls (piemēram, GIF⁶), lai stiprinātu inovāciju Eiropā un vēl vairāk veicinātu uzņēmumu līdzdalību inovācijas darbībās⁷.

05

Tomēr šīs novatoriskās ES iniciatīvas par maz ņēma vērā saikni starp galvenajām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas zinību triādē – mijiedarbību starp pētniecību, izglītību un inovāciju (sk. 1. attēlu). Ekonomikas izaugsmes pamatā ir plašāka, labi funkcionējoša “zināšanu un inovācijas sistēma”, kurā izšķiroša nozīme ir produktīvai mijiedarbībai starp visiem novatoriskajiem dalībniekiem. Labāka izpratne par šīm attiecībām zinību triādē ir veicinājusi jaunas publiskās shēmas izveidi, kas paredzēta visas inovācijas ekosistēmas atbalstam.

1. attēls

Zinību triāde

Avots: ERP.

06

Komisija iesniedza “plaša mēroga inovācijas stratēģiju ES, kas ieguldījumus zināšanās ļautu pārvērst produktos un pakalpojumos”, un ierosināja izveidot īpašu struktūru, kura “būtu kā magnēts, kas piesaistītu labākos zinātniekus, idejas un uzņēmumus no visas pasaules”⁸, – Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT), kurš tika izveidots 2008. gadā.

EIT sākotnējais logotips

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

EIT pamatuzdevums un mērķis

07

EIT mērķis ir novērst plaisu starp universitātēm, kuru uzmanības centrā ir pētniecība, un uz tirgu orientētiem uzņēmumiem. EIT integrētā pieeja zinību triādei ir unikāls veids, kā ES publiskā shēma veicina inovāciju un uzņēmējdarbību. Turklāt nepārprotams EIT mērķis ir skaidri koncentrēties uz reāliem rezultātiem un konkrētiem ieguvumiem sabiedrībai, “pētniecībā gūtos rezultātus pārvēršot augstvērtīgos produktos un pakalpojumos”⁹.

08

Ar budžetu, kas laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam pārsniedza 300 miljonus EUR un no 2014. līdz 2020. gadam tika sākotnēji plānots 2,7 miljardu EUR apmērā, EIT ir uzticēts svarīgs uzdevums stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā – “veicināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas, lai rastu risinājumu svarīgākajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība. EIT to sasniedz, veicinot sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmējdarbību”¹⁰. EIT pašreiz ir iekļauts pašreizējā pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”¹¹.

Kā tas darbojas

09

Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ĢD uzraudzībā EIT darbojas kā decentralizēta ES struktūra. Tā galvenā mītne atrodas Budapeštā. EIT nav pētniecības centrs un nesniedz tiešu ieguldījumu individuālu projektu finansēšanā. Taču tas nodrošina dotācijas zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK), kas ir pašreizējo uzņēmumu, pētniecības institūtu un universitāšu (ZIK partneru) strukturētas partnerības. ZIK ir EIT darbību pamatā, un tas ir galvenais līdzeklis, ar kura palīdzību EIT ir jāsasniedz savi mērķi (EIT modeli sk. 2. attēlā).

2. attēls

EIT modelis

Avots: ERP.

10

ZIK jānodrošina, lai EIT redzējums un politika tiktu pārvērsta efektīvā rīcībā. ZIK izraugās konkursa kārtībā, ņemot vērā prioritārās tēmas, kurām ir būtiska ietekme uz sabiedrību. EIT izraudzījās piecas ZIK, lai tās finansiāli atbalstītu (sk. 3. attēlu). Katru ZIK pārstāv autonoma organizācija – ZIK juridiskā persona –, lai slēgtu līgumiskas vienošanās ar EIT.

3. attēls

Piecas ZIK, ko izraudzījās un finansē EIT

Avots: ERP/EIT.

11

EIT dotācijas nolīgumā ir norādīts gada maksimālais finansiālais ieguldījums un noteiktas visas darbības, kas ir jāveic ZIK kalendārajā gadā, kurā parakstīts nolīgums. Visu ZIK darbību plānotais portfelis ir jāiekļauj ZIK uzņēmējdarbības plānā, kas pievienots dotācijas nolīgumam. Šīs ZIK darbības var tālāk iedalīt četros galvenajos darbības virzienos:

i)izglītība,

ii)inovācijas projekti,

iii)uzņēmējdarbība,

iv)pārvaldība un citas ZIK darbības izmaksas.

12

Izglītības darbības virziena ietvaros EIT finansē izglītības un mācību darbības maģistra un doktora līmenī, galveno uzmanību pievērošot uzņēmējdarbības un inovācijas prasmju nodrošināšanai. Otrais darbības virziens ietver uz inovāciju balstītus projektus, ko veic tādu ZIK partneru konsorcijs, kuri izraudzīti ZIK juridiskās personas organizēta un vadīta iekšējā konkursa kārtībā. Mērķis ir novērst “inovācijas plaisu” starp pētniecību un tirgu, finansējot ar uzņēmējdarbības attīstības pasākumiem saistītus projektus¹². Uzņēmējdarbības virziena mērķis ir veicināt uzņēmumu izveidi, izmantojot biznesa inkubatorus, un paātrināt uzņēmējdarbības attīstību, sniedzot finansiālu un tehnisku atbalstu, lai sekmētu jaunuzņēmumu izaugsmi. Viens no tā galvenajiem mērķiem ir samazināt laiku līdz jauno uzņēmumu ienākšanai tirgū, izmantojot demonstrējumu pasākumus, veicinot pieredzes laboratorijas un tirgus pētījumus.

13

Ceturtais darbības virziens ietver izmaksas, kas saistītas ar ZIK un tās sadarbības centru pārvaldību. Ikvienai ZIK ir reģionālie sadarbības centri visā Eiropā (sk. I pielikumu). Tās ir fiziskas sanāksmju un sadarbības telpas, kas paredzētas inovāciju veidošanai vietējā līmenī.

1Teorija izstrādāta Zaļajā grāmatā par inovācijām, Eiropas Komisija, 1995. gads.

2Inovācijas savienība, stratēģijas “Eiropa 2020” iniciatīva (http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm).

3Iepriekšējo Eiropas pētniecības un izstrādes pamatprogrammu galvenie saņēmēji bija pētnieki ārpus uzņēmējdarbības nozares (Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējums, ekspertu grupas 2012. gada 12. novembra ziņojums).

4Kopīgās tehnoloģiju ierosmes tika ieviestas, lai labāk apmierinātu nozares vajadzības konkrētās pētniecības jomās. Tās ir neatkarīgas ES struktūras ar nozares un, atsevišķos gadījumos, ar dalībvalstu līdzdalību.

5Riska dalīšanas finanšu mehānisms tika ieviests, lai pētījumu veicējiem atvieglotu piekļuvi aizņēmuma finansējumam, jo īpaši paaugstināta riska ieguldījumiem pētniecībā, tehnoloģiju attīstībā un inovācijā.

6Konkurētspējas un inovācijas programmas straujas izaugsmes un novatorisku MVU mehānisms nodrošina riska kapitālu novatoriskiem MVU un MVU ar augstu izaugsmes potenciālu.

7Uzņēmumu nepietiekamā apņēmība atvēlēt līdzekļus pētniecībai un izstrādei ir bieži minēta kā viens no iemesliem, kāpēc ES rādītāji ir neapmierinoši. Saskaņā ar Eurostat datiem uzņēmējdarbības nozarē veiktie pētniecības un izstrādes pasākumi 2012. gadā bija līdzvērtīgi 1,30 % no ES-28 IKP salīdzinājumā ar 2,49 % Japānā (2010. gada dati) un 1,83 % ASV (2011. gada dati).

8“Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai. Jauns posms Lisabonas stratēģijā”, COM(2005) 24 galīgā redakcija, 2.2.2005.

9Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Lēmums Nr. 1312/2013 par Eiropas inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā (OV L 347, 20.12.2013., 892. lpp.).

10Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1292/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (OV L 347, 20.12.2013., 174. lpp.), 3. pants.

11Programma “Apvārsnis 2020” tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu Nr. 1291/2013 (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.). Tā ir programma, kas seko 7. PP, un tā turpināsies no 2014. līdz 2020. gadam ar budžetu 77 miljardu EUR apmērā.

12Uzmanība uz izmantojumu uzņēmējdarbībā ir galvenā atšķirība no tradicionālajiem kopīgajiem pētniecības projektiem, tādiem kā tie, kas piedāvāti 7. PP konkursos.

Revīzijas tvērums un pieeja

14

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija novērtēt, vai EIT ir efektīvs instruments inovācijas veicināšanai ES. Proti, tika izpētīts EIT pamatojums, izveide un īstenošana nolūkā novērtēt, vai šis jaunais instruments ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu savu vispārējo mērķi – veicināt inovāciju ES, integrējot zinību triādi.

15

Revīzija tika veikta no 2014. gada decembra līdz 2015. gada jūnijam un aptvēra ZIK un EIT darbības 2010.–2014. gadā. EIT 2015. gadā ir sācis vairākas iniciatīvas, kuras ir aprakstītas 96.–103. punktā. Palāta tikās ar pārstāvjiem no

οEiropas Komisijas Izglītības un kultūras ĢD;

οEIT galvenajiem dienestiem;

οvisām trim ZIK juridiskajām personām;

οseptiņiem ZIK partneriem un

οpieciem sadarbības centriem¹³.

16

ZIK partneri tika izraudzīti, pamatojoties uz tiem piešķirtā EIT finansējuma apmēru. Tika izmantots arī otrs kritērijs, lai nodrošinātu, ka izlasē ietvertie ZIK partneri aptver visas 2010. gadā izveidotās ZIK un visu veidu organizācijas, kuras pārstāv visas trīs zinību triādes puses (t. i., universitātes, pētniecības institūtus un uzņēmumus). Izlases veidā tika pārbaudītas arī EIT finansētās ZIK darbības.

17

Revīzijas pieeju papildināja

οtīmeklī organizēta aptauja, lai apkopotu ZIK partneru viedokļus¹⁴;

οkvantitatīva analīze par ZIK norādītajām izmaksām, aptverot laikposmu no 2010. līdz 2014. gadam;

οakadēmiskās literatūras apskats par inovāciju un EIT un

οto iniciatīvu analīze, ko EIT un Komisija veica revīzijas laikā un pēc tās.

18

Pirms revīzijas tika organizēta galveno ieinteresēto personu darba grupa, lai gūtu labāku izpratni par galvenajām problēmām, ar kurām saskaras EIT. Kā informācijas avots tika izmantoti arī dati un secinājumi no Palātas ikgadējās EIT finanšu pārskatu revīzijas.

13Tie atrodas Grenoblē (ZIK InnoEnergy), Londonā (Climate ZIK un EIT Digital) un Stokholmā (EIT Digital un ZIK InnoEnergy).

14ZIK norādīja tikai 298 ZIK partneru derīgas e-pasta adreses (no 546), un no tiem uz aptaujas jautājumiem pilnībā atbildēja 113 jeb 38 %.

Apsvērumi

EIT izveide ir pamatota

19

Ieinteresētās personas un lielākā daļa ZIK partneru, kuri atbildēja uz aptaujas jautājumiem, uzskata, ka galvenie šķēršļi inovācijai pēc to nozīmes aptaujas respondentiem ir šādi (sk. 4. attēlu):

4. attēls

Respondentu norādītie galvenie šķēršļi inovācijai

Avots: ERP.

20

Tika minēti arī citi šķēršļi inovācijai ES: pārāk daudz dažādu publiskā finansējuma mehānismu, kuri darbojas pēc saviem noteikumiem, tādējādi mazinot publisko atbalsta shēmu kopējo efektivitāti; pārmērīga pētniecības pasākumu sadrumstalotība ES, un tas rada dublēšanos un dārgi maksā; kopīgu stratēģiju un/vai sinerģiju trūkums ES programmās ar citām ES, valsts un vietējām programmām, kuras atbalsta inovāciju; valstu līmenī atšķirīgās tiesību sistēmas, kas ierobežo pārrobežu inovāciju; efektīva ES iekšējā tirgus trūkums, kas vēl vairāk apgrūtina jaunu produktu/pakalpojumu komercializāciju citās ES valstīs.

21

Gandrīz 80 % aptaujas respondentu piekrita, ka publiskās shēmas, kas atbalsta inovāciju, nav pietiekami pielāgotas tirgus mērķiem. Šis viedoklis tika apstiprināts arī iztaujāšanās. 66 % aptaujas respondentu uzskatīja, ka EIT mērķi ir vērsti uz galveno inovācijas šķēršļu novēršanu Eiropā (EIT mērķus sk. II pielikumā). Visi, ar kuriem Palāta apspriedās, apstiprināja iemeslus un vajadzību izveidot jaunu ES instrumentu (EIT), kas atšķiras no pašreizējiem.

22

Tirgus nepilnības, kuru novēršana ir EIT mērķis (sk. 5. attēlu), ir strukturālas nepilnības, kas kavē inovāciju un tādējādi ir šķērslis ekonomikas izaugsmei un darbvietu radīšanai. Uzņēmējdarbības kultūras attīstība ir nepietiekama. Rezultātu komercializācijas trūkums un zemais sadarbības līmenis starp universitātēm, kuru uzmanības centrā ir pētniecība, un uzņēmumiem, kas orientēti uz tirgu, ir bieži minēti kā galvenie iemesli, kāpēc ES atpaliek inovācijas rādītāju ziņā. Augstākās izglītības iestādes nav pietiekami pievērsušās novatoru un uzņēmēju darbības veicināšanai. Inovācijas un uzņēmējdarbības prasmes tām būtu jāiekļauj izglītības programmās.

5. attēls

Tirgus nepilnības, kuru novēršana ir EIT mērķis

Avots: ERP.

23

Tādējādi EIT vēlas noteikt par prioritāti augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas darbību pārnešanu uzņēmējdarbības kontekstā un to izmantošanu komerciāliem mērķiem. Tomēr, lai gan EIT koncepcija balstās pamatotos apsvērumos, tam vēl jāpanāk vēlamā ietekme.

Daži svarīgākie elementi nav pietiekami izstrādāti

24

EIT bija sākotnēji iecerēts kā novatoriska publiskā shēma. Ar EIT modeli tika ieviestas īpašas iezīmes, kas nav raksturīgas nevienam citam ES instrumentam, kurš veicina inovāciju. Piemēram, tam ir unikāla spēja atbalstīt visu inovācijas ekosistēmu no izglītības līdz jaunuzņēmumam, īstenojot uz inovāciju balstītus projektus, kurus īsteno vairāki ZIK partneri. Vēl viena EIT modeļa īpatnība, ko īpaši augstu novērtē tā partneri, ir ZIK piešķirtā autonomija. Tomēr daži svarīgākie EIT modeļa elementi nav pienācīgi izstrādāti, lai nodrošinātu, ka tā ir efektīva un revolucionāra publiskā shēma.

Zinību triāde nav pienācīgi atspoguļota Komisijas līmenī

25

Sākotnējie centieni izveidot EIT balstījās uz pieņēmumu, ka vājākā saikne zinību triādes integrācijas procesā ir starp augstākās izglītības nozari un uzņēmējiem. Tāpēc atbildība par EIT tika nodota Izglītības un kultūras ĢD, kuram ir liela pieredze ar izglītības programmām. Tādējādi Izglītības un kultūras ĢD uzņēmās vadošo lomu Komisijā, piemēram, kā tās novērotājs EIT valdē.

26

Ar inovāciju un uzņēmējdarbību saistītajiem darbības virzieniem, kas pašreiz izmanto lielāko daļu EIT finansējuma, ir vajadzīga tieši pieejama kompetence¹⁵. Šim nolūkam EIT būtu vajadzīga regulāra piekļuve Pētniecības un inovācijas ĢD un Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD specializētajām zināšanām. Pētniecības un inovācijas ĢD ir lietderīga pieredze pētniecības un inovācijas projektu vadīšanā, un Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD ir kompetence jaunu uzņēmumu veidošanā. Taču šajos ģenerāldirektorātos nav nodaļu, kas tieši nodarbotos ar EIT jautājumiem, un Palāta atrada maz pierādījumu par to aktīvu iesaistīšanos.

EIT finansējuma pamatā ir papildu darbības, kuru koncepcija ir vāji formulēta

27

Inovācijas darbības, ko veic ZIK partneri, ir iedalītas divās kategorijās:

a)darbības, ko EIT finansē līdz pat 100 % apmērā, un

b)ZIK papildu darbības, ko EIT nefinansē.

Abu darbības veidu nošķiršana ir būtiska EIT finansējuma modelim, jo tas nosaka EIT ieguldījuma maksimālo apjomu. EIT finansējums var segt ne vairāk kā 25 % no ZIK kopējām izmaksām (t. i., no EIT finansēto un nefinansēto darbību izmaksu summas; šis kompleksais modelis ir norādīts 6. attēlā).

6. attēls

EIT finansējuma modelis

Avots: ERP.

28

Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam EIT visām trim ZIK piešķīra 460 miljonus EUR. Tas palīdzēja finansēt inovācijas darbības 540 miljonu EUR vērtībā. ZIK papildu darbību deklarētās izmaksas bija 2 043 miljoni EUR (no kuriem 10 % finansēja citas ES programmas, piemēram, 7. PP sadarbības projekti, EPP finansēšanas shēmas, KTI projekti u. c., un 23 % finansēja citas valsts vai reģionālās publiskās shēmas) (sk. 7. attēlu).

7. attēls

EIT ieguldījums ZIK darbībās laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam

Avots: EIT.

29

ZIK papildu darbības bija vāji formulētas. Skaidras definīcijas trūkums radīja darbības grūtības ZIK partneriem, kuri no EIT bija guvuši atšķirīgu izpratni par to, ko varētu norādīt kā ZIK papildu darbības un kā par tām ziņot. Šo jautājumu savā darbības pārskatā 2012. gadā aktualizēja kāda ZIK: papildu finansējuma definīcijas trūkums rada problēmas ar dažu partneru pilnīgu iesaistīšanos un ziņošanu par visiem papildu finansējuma avotiem, ko tie faktiski nodrošina.

30

ZIK papildu darbības tiesību aktos nebija noteiktas līdz brīdim, kad ZIK darbības ceturtā gada sākumā tika parakstīti 2014. gada dotāciju nolīgumi starp ZIK un EIT. Tomēr arī šī definīcija situāciju neuzlaboja, jo papildu darbības tika raksturotas tikai kā “ZIK partneru veiktās darbības, kuras galvenokārt vērstas uz darbībām, [ko jāveic ZIK, lai izpildītu savu pamatuzdevumu]”. EIT 2014. gada vadlīnijās “ZIK darbību finansēšanas, uzraudzības un novērtēšanas principi” ir norādīts, ka šādām darbībām ir jābūt skaidri saistītām ar vismaz vienu [EIT finansētu darbību] un tās nevar finansēt no EIT ieguldījuma. Vadlīnijās ir arī noteikts, ka šo darbību izmaksām ir jābūt proporcionālām [EIT finansētās darbības] izmaksām un/vai sagaidāmajai ietekmei uz ZIK pamatuzdevuma izpildi.

31

Proporcionalitātes principu ieviesa EIT 2014. gadā, lai novērstu iespēju veikt ZIK papildu darbības par pārmērīgi augstām izmaksām. Taču to, vai proporcionalitātes kritērijs ir ievērots attiecībā uz konkrētu ZIK papildu darbību, novērtēt joprojām grūti, jo nekādi turpmāki norādījumi nav sniegti, un EIT nav ieviesis īpašu mehānismu, lai sistemātiski pārbaudītu proporcionalitāti. Tāpēc, pārbaudot ZIK papildu darbības laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam, EIT nevienas izmaksas nenoraidīja kā neproporcionālas.

32

Līdz 2016. gada uzņēmējdarbības plāna ciklam skaidras saiknes un proporcionalitātes kritērijus varēja interpretēt dažādi. Tas radījis neskaidrības starp ZIK partneriem, EIT un tiem, kuri pārbauda izmaksu deklarācijas¹⁶, par to, vai saistītās izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot EIT maksimālo ieguldījumu, vai ne (piemēru sk. 3. izcēlumā). Tas nav izdevīgi ZIK partneriem, jo, izmaksas noraidot, EIT finansiālais ieguldījums samazinās.

3. izcēlums

Piemērs ZIK papildu darbībai, kurai nav pietiekami skaidras saistības ar EIT finansētu darbību

Kāds ZIK partneris 2013. gadā ziņoja par ZIK papildu darbību, kas novērtēta 188 miljonu EUR apmērā. Saskaņā ar finanšu pārskatos sniegto informāciju šī darbība bija saistīta ar EIT finansētu inovācijas projektu 4,5 miljonu EUR vērtībā, tātad izmaksu attiecība bija 42:1. Ar šīs vienas ZIK papildu darbības summu pietiktu, lai atbalstītu visu 2013. gada EIT ieguldījumu attiecīgajai ZIK. Lai pamatotu šo saistību, tika iesniegts īss dokuments, kurā bija paskaidrots, ka partneris ir iesaistīts daudzās ZIK darbībās, tostarp izglītības un uzņēmumu izveides programmās.

Tomēr nav pārliecinošu pierādījumu par skaidru saistību starp 188 miljonus EUR lielo izmaksu mērķi un 4,5 miljonus EUR vērto inovācijas projektu, ko veikuši citi ZIK partneri.

33

Novērtēt ZIK papildu darbības un ziņot par tām nav būtiski nepieciešams EIT mērķu sasniegšanai – tikai EIT finansētās darbības ir darbības, kas ZIK padara par ZIK¹⁷. Dotācijas mērķis ir nodrošināt finansējumu EIT finansētajām darbībām, nevis segt 25 % no ZIK kopējām izmaksām. ZIK papildu darbību kā finansējuma nosacījuma neiekļaušana rezultātu neietekmētu – ZIK joprojām veiktu EIT finansētās darbības.

Apgalvojums par panākto sviras efektu nav pierādīts un nav ticams

34

ZIK papildu darbības ir iekļautas EIT finansējuma modelī, lai pierādītu tā sviras efektu. Programmas “Apvārsnis 2020” regulā ir noteikts, ka “EIT pieeja finansējumam būs stingri balstīta uz spēcīgu sviras efektu (..)”. EIT 2013. gada pārskatā ir norādīts: “četru sviru faktors” nozīmē, ka vairāk nekā 80 % ZIK kopējā budžeta resursu nāk no ārējiem avotiem un par katru euro, kas ieguldīts no ES budžeta, tiek veikts lielāks ieguldījums no cita avota. Komisija 2013. gadā ziņoja par “pastiprinātu EIT sviras efektu uz privātiem un citiem publiskiem finanšu avotiem” kā vienu no darbības rādītājiem.

35

Apgalvojums par EIT “četru sviru efektu” balstās uz pieņēmumu, ka visas ZIK papildu darbības, par kurām ziņojuši ZIK partneri, ir papildinošas, t. i., tās izraisījusi EIT intervence. Šī hipotēze ir nereāla, jo EIT ir atļāvis ZIK par savām papildu darbībām ziņot ar atpakaļejošu datumu: agrāk veiktas ZIK papildu darbības izmaksas var deklarēt EIT finansētās saistītās darbības kārtējā pārskata gadā.

36

Šīs ar atpakaļejošu datumu paziņotās ZIK papildu darbības nav papildinošas, jo ZIK partneri tās veica bez EIT atbalsta (piemēru sk. 4. izcēlumā). Ar atpakaļejošu datumu paziņoto ZIK papildu darbību izmaksas ir 450 miljoni EUR jeb 22 % no kopējām ZIK papildu darbību izmaksām, kas deklarētas laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam.

4. izcēlums

Ar atpakaļejošu datumu paziņota darbība nevar radīt finanšu sviras efektu

No 2010. līdz 2013. gadam veikta ES sadarbības projekta izmaksas ZIK partneris var deklarēt kā ZIK papildu darbību EIT finansētai darbībai, kas veikta 2014. gadā. Taču lēmums uzsākt 7. PP projektu 2010. gadā nebija atkarīgs no EIT 2014. gadā sniegtās piekrišanas finansēt saistīto darbību, tādējādi šajā konkrētajā gadījumā sviras efekta nav.

37

Turklāt ZIK partneru ieguldījums ZIK budžetā biežāk nav finansiāls, bet ir ieguldījums natūrā, tāpēc pastāv liels risks, ka ZIK partneri darīs to, ko tie būtu darījuši jebkurā gadījumā (liekais atbalsts), un deklarēs izmaksas kā ZIK papildu darbību ieguldījumu EIT. Revīzijas laikā iztaujātie ZIK partneri un visas trīs ZIK juridiskās personas apstiprināja, ka vairums ZIK papildu darbību nav papildinošas – tās būtu veiktas arī tad, ja nebūtu EIT. To apliecināja arī Palātas veiktā pārbaude par visām ZIK papildu darbībām, kuru izmaksas pārsniedza 2 miljonus EUR.

5. izcēlums

Nepapildinošas ZIK papildu darbības piemērs

ZIK partneri kā ZIK papildu darbību norādīja ar EIT nesaistītu studentu izmaksas, kas radušās, kad tie apmeklēja kursus, kuros piedalījās arī EIT studenti. Šīs izmaksas nav papildinošas, jo kursi ir ietverti universitātes standarta izglītības programmā.

Zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) finansiālā ilgtspēja ir maz ticama

38

ZIK ir jāizstrādā stratēģijas, lai panāktu finansiālu ilgtspēju¹⁸, kaut gan šis mērķis ilgtermiņā nav savienojams ar ZIK paredzamo darbības ilgumu (7 līdz 15 gadi), kā izklāstīts regulā par EIT izveidi¹⁹. Šīs likumiskās neatbilstības dēļ valda uzskats²⁰, ka EIT finansiālajam ieguldījumam būtu principā jābeidzas pēc maksimāli 15 gadiem, bet ZIK darbībai būtu jāturpinās

39

Iztaujātie ZIK partneri un visas trīs ZIK juridiskās personas norādīja, ka ZIK finansiālā neatkarība pēc 15 gadiem ir maz ticama. Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam tikai viena ZIK bija deklarējusi ienākumus (400 000 EUR), kamēr EIT tajās ieguldīja vairāk nekā 460 miljonus EUR. Divas trešdaļas ERP aptaujas respondentu neuzskata, ka ilgtermiņā ZIK kļūs finansiāli neatkarīgas.

EIT fondam (EITF) nav izdevies piesaistīt papildu līdzekļus

40

EIT 2010. gada pārskatā paziņoja, ka tiek izveidots EITF, ko izmantos kā līdzekli finansējuma piesaistei un novirzīšanai EIT darbībām, uz kurām neattiecas tā regulārais finansējums. (..) Tādējādi fondam būs būtiska loma gan EIT finansiālās ilgtspējas un autonomijas nodrošināšanā, gan arī tā sociālās ietekmes palielināšanā. Fondam neizdevās piesaistīt ievērojamus līdzekļus, un 2014. gadā tas tika slēgts.

Ikgadējais dotācijas nolīguma process pietiekami neveicina ZIK inovācijas darbības

41

ZIK uzņēmējdarbības plāns, kas pievienots dotācijas nolīgumam, ir visaptverošs dokuments, kurā izklāstīta to darbību atlase, apraksts un pārvaldība, ko ZIK plāno veikt kalendārajā gadā. EIT apstiprina pamatnostādnes, lai precizētu prasības attiecībā uz uzņēmējdarbības plāna struktūru, saturu un detalizācijas pakāpi.

42

ZIK uzņēmējdarbības plāns ir vairāk nekā gada darba programma ar īpašu uzsvaru uz īstermiņa darbībām. Uzņēmējdarbības plāna projekts nākamajam gadam ir jāiesniedz EIT līdz N-1 gada septembra beigām (dotācijas nolīguma un saistītā uzņēmējdarbības plāna grafiku sk. 8. attēlā). Lai ZIK iekļautos šajā termiņā, ZIK partneriem līdz otrā ceturkšņa beigām ir jāapzina un jānosaka izmaksas visām inovācijas darbībām, kuras tie vēlas veikt nākamajā gadā. Tāpēc ZIK partneriem vismaz sešus mēnešus iepriekš ir jāparedz konkrētas inovācijas darbības, kuras tie veiks nākamajā kalendārajā gadā. Attiecībā uz inovācijas projektu darbības virzienu ir vajadzīgs papildu trīs mēnešu periods, lai uzsāktu projektu priekšlikumu konkursu. Tomēr gada gaitā ZIK var grozīt uzņēmējdarbības plānus, lai iekļautu jaunus inovācijas projektus, ko oficiāli noformē kā ikgadējā dotāciju plāna grozījumu.

8. attēls

Dotācijas nolīguma, saistītā ZIK uzņēmējdarbības plāna un ZIK darbības pārskata novērtēšanas grafiks

Avots: EIT – “Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities” [EIT vadlīnijas “ZIK darbību finansēšanas, uzraudzības un novērtēšanas principi”].

43

ZIK stratēģijas “pamatā ir kopīga vidēja un ilgtermiņa inovāciju plānošana, lai sasniegtu EIT uzdevumus (..)”²¹. Taču starp EIT un ZIK juridisko personu noslēgtajā dotācijas nolīgumā ir noteikts EIT finansiālais ieguldījums tikai vienā kalendārajā gadā. Tāpēc EIT finansējums deklarēto izmaksu segšanai ir garantēts tikai vienu gadu. Turpmākais finansējums ir atkarīgs no EIT budžeta pieejamības, ņemot vērā ESIF ieviešanas ietekmi (sk. 6. izcēlumu), un no ZIK finansēšanas konkursa rezultātiem²².

44

Palāta atbalsta uz konkurenci balstītu finansējumu, tomēr problēmas rada laika grafika plānošana. Tā kā par finansējuma sadali konkursa kārtībā EIT valde lemj decembra sanāksmē, finansēšanas konkursa rezultāti līdz gada beigām nav zināmi. Tas rada nenoteiktību ZIK partneriem, jo daži projekti tiek atlikti, kamēr nav skaidrs, vai būs pieejams finansējums.

6. izcēlums

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)²³ un tā ietekme uz EIT budžetu

Eiropas Komisija 2014. gada novembrī sāka īstenot Investīciju plānu Eiropai, lai atjaunotu izaugsmi un ieguldījumus Eiropas Savienībā. Tā ierosināja EIB ietvaros izveidot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), ko kopīgi finansē ES un EIB.

Saskaņā ar ESIF regulu ES ieguldījums EIT septiņu gadu laikā no 2014. līdz 2020. gadam samazināsies par 12 % – no 2711 līdz 2383 miljoniem EUR. EIT 2016. gada budžets tiks samazināts no 336 miljoniem EUR (kā sākotnēji paredzēts programmā “Apvārsnis 2020”) līdz tikai 285 miljoniem EUR (–15 %). Tādējādi būs mazāk EIT finansētu inovācijas darbību. Kopā ar finansēšanas konkursu tas rada papildu nenoteiktību ZIK, kurām jāveic projektu atlase un jāsagatavo savi uzņēmējdarbības plāni, skaidri nezinot, vai nākamajā(-os) gadā(-os) finansējums būs pieejams.

ZIK var gūt netiešu labumu no EITF līdzekļiem, kas daļēji kompensēs EIT budžeta samazinājumu.

45

Šis īstermiņa redzējums darbības un finanšu plānošanas ziņā neatbilst laika periodam, ko aptver ZIK veiktās inovācijas darbības. Visi Palātas apmeklētie ZIK partneri minēja gada pārskata principu kā galveno šķērsli inovācijas veicināšanai ilgtermiņā.

46

Ar izglītību saistīto darbības virzienu galvenokārt veido maģistra un doktora studiju programmas. Šo izglītības programmu paredzamais ilgums ir attiecīgi divi un četri gadi. Tāpēc augstākās izglītības ZIK partneriem ir riskanti parakstīt daudzgadu līgumus ar EIT studentiem, jo ir juridiska nenoteiktība attiecībā uz finansējumu, ko tie saņems turpmākajos gados. Tā ir īpaši liela problēma publiskām organizācijām (galvenokārt universitātēm un pētniecības institūtiem), kurām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir jāpiemēro stingri finanšu noteikumi.

47

Gada dotācijas process ir būtisks šķērslis arī inovācijas darbības virzienā ietverto daudzgadu inovācijas projektu plānošanai un koordinēšanai. Dažas ZIK ir izveidojušas īpašas darbības, kas paredzētas ilgāka termiņa projektiem ar finansējumu, kurš būtībā garantēts visā to darbības laikā (ar starpposma novērtēšanas procesu, lai noskaidrotu, vai finansētais projekts ir dzīvotspējīgs un var radīt komerciālu ietekmi, – negatīva starpposma novērtējuma gadījumā riskantā pasākuma finansēšana tiktu apturēta). Tomēr, tā kā EIT finansiālais ieguldījums tiek noteikts tikai uz vienu gadu, ar turpmākajiem gadiem saistītos finanšu riskus uzņemas ZIK partneri – daži ZIK projekti finansējuma trūkuma dēļ var būt jāpārtrauc vai no tiem jāatsakās.

48

Savukārt ES dotācijas kopīgiem pētniecības projektiem tiek piešķirtas uz vairākiem gadiem, piemēram, Marie Sklodowska-Curie programmā paredzētās dotācijas piedāvā pētniekiem garantētu finansējumu uz laiku, kas pārsniedz 12 mēnešus.

49

Laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam dotāciju nolīgumi tika parakstīti vidēji trīs mēnešus pēc kalendārā gada sākuma. 2015. gada dotāciju nolīgumu parakstīšana tika atlikta līdz 2015. gada jūnijam. Uz darbībām, kuras ZIK veic pēc 1. janvāra, nekāds juridisks līgums neattiecas, kamēr nav parakstīts jauns gada dotācijas nolīgums. Novēlotā parakstīšana rada pārtraukumu inovācijas procesā, jo daži ZIK partneri nevēlas uzņemties ar resursu ieguldīšanu saistīto juridisko un finanšu risku, kamēr nav parakstīts dotācijas nolīgums.

50

Gada dotāciju nolīgumu novēlotās parakstīšanas dēļ aizkavējas arī priekšfinansējuma maksājums ZIK, kas EIT jāveic 30 dienu laikā no dotācijas nolīguma stāšanās spēkā. Tikai pēc tam ZIK var sadalīt līdzekļus starp atsevišķiem partneriem. Tāpēc visi pirms tam radušies izdevumi ir jāsedz pašiem partneriem. Visas izmaksas, kas (līdz 50 %) pārsniedz saņemtā priekšfinansējuma summu, EIT atlīdzinās tikai ar galīgo maksājumu, ko veiks nākamā gada otrajā pusē.

Esošie galvenie darbības rādītāji nav piemēroti efektīvai uzraudzībai

51

Saskaņā ar stratēģisko inovāciju programmu (SIP)²⁴ EIT “sadarbībā ar Komisiju un ZIK izveidos vispārēju sistēmu, lai pārraudzītu EIT ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā, EIT ietekmi, veicot EIT un ZIK darbības, un ZIK rezultātus”. Šī sistēma vēl nav ieviesta.

52

EIT pamata GDR (sk. 7. izcēlumu) nav skaidri noteikti un laika gaitā nav bijuši konsekventi (absolventu definīcija, tehnoloģiju nodošanas un zināšanu apgūšanas jēdziens, priekšstats par ideju inkubatoriem u. c.). 8. izcēlumā ir sniegts neskaidras GDR definīcijas piemērs. Tas sarežģī ziņošanu par darbības rezultātiem, jo īpaši, ja GDR definīcijas kalendārā gada vidū mainās, kādēļ ir jāveic pielāgošana ar atpakaļejošu datumu.

7. izcēlums

Galvenie darbības rādītāji (GDR)

Ir trīs veidu GDR.

1.EIT pamata GDR: ir seši EIT pamata GDR – izglītības programmu pievilcīgums, jaunu absolventu skaits, inkubatoros radīto uzņēmējdarbības ideju skaits, izveidoto jaunuzņēmumu vai no pašreizējiem uzņēmumiem izdalītu jaunu uzņēmumu skaits, zināšanu pārnese/apgūšana, jauni vai uzlaboti produkti/pakalpojumi/procesi, kas laisti tirgū. Progresu saistībā ar šiem GDR novērtē uz konkurenci balstītas finansēšanas vajadzībām.

2.EIT īpašos GDR izmanto, lai novērtētu EIT darbības, uzraugot tā darbības rezultātus un izmantojot tādus rādītājus kā dotāciju nolīgumu izpildes termiņi, pārskatu pieņemšana un maksājumu veikšana, formālo procesu procentuālā daļa un apmierinātība ar EIT.

3.ZIK īpašos GDR izstrādā pašas ZIK.

8. izcēlums

Neskaidra izveidoto jaunuzņēmumu GDR definīcija

Lai jaunuzņēmums tiktu atzīts, ZIK pienākums ir sniegt pierādījumu (piemēram, nodomu vēstuli vai pasūtījuma veidlapu/rēķinu), kas apliecina, ka šis jaunuzņēmums ir ieguvis savu pirmo klientu vai tam ir potenciāls pirmais klients, vai citu dokumentu, kurš apliecina, ka jaunuzņēmums ir uzsācis komerciālu darbību. Kritēriju neskaidrības dēļ (kas ir “potenciāls pirmais klients”?) ZIK šo noteikumu interpretē dažādi.

53

Ir grūti salīdzināt visus trīs ZIK, izmantojot šos pamata GDR. Tajos nav ņemti vērā tādi apsvērumi kā jaunuzņēmuma lielums, kursu ilgums u. c. Turklāt ZIK darbojas dažādās nozarēs, kas ir dažādos attīstības līmeņos, tāpēc savā ziņā ir grūti veidot jaunuzņēmumus, radīt uzņēmējdarbības idejas u. c. Tikai kvantitatīva analīze neņem vērā dažādās vides, kurās darbojas visas trīs ZIK. Panākumi ZIK raksturīgu GDR izstrādē ir ierobežoti.

54

Vairāki trūkumi, kas tika konstatēti ārējā novērtējumā 2011. gadā, vēl nav novērsti: pamata rādītāji joprojām koncentrējas uz ieguldījumu vai tiešo rezultātu, nevis uz koprezultātiem vai ietekmi, un uz absolūtām vērtībām, nevis ZIK radītu darbības pieaugumu²⁵ (sk. arī 99. punktu).

Uzņēmumu līdzdalību varētu uzlabot

55

Lai EIT darbība būtu veiksmīga, uzņēmumiem vajadzētu aktīvi iesaistīties tā stratēģijas un darbības līmenī. Tādējādi varētu panākt, lai tirgus vajadzības nosaka ZIK darbības un lai šīs darbības tiktu vērstas ekonomikai un sabiedrībai lietderīgos virzienos²⁶. Izglītības, apmācības un kultūras komisārs 2006. gadā uzsvēra uzņēmumu nozīmi: “Uzņēmumi būs galvenie partneri institūta stratēģijas un darbības līmenī. Uzņēmumi tiks tieši iesaistīti pētniecības un izglītības pasākumos, šādi rosinot augstskolu absolventus un pētniekus pievērsties uzņēmējdarbības aspektiem”.²⁷ Uzņēmumiem tātad ir jāuzņemas izšķiroša loma, lai novērstu plaisu starp pētniecību un inovāciju.

56

Neraugoties uz to, ka uzņēmumu organizācijas ir svarīgas, tās ir saņēmušas tikai 24 % no EIT finansiālā atbalsta (sk. 9. attēlu), lai gan pārstāv 56 % no ZIK partneriem. Kaut arī finanšu ieguldījuma līmenis nav vienīgais līdzdalības rādītājs²⁸, uzņēmumu iesaisti EIT un ZIK varētu uzlabot. Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam tikai divi no 40 galvenajiem EIT finansējuma saņēmējiem bija uzņēmumi.

9. attēls

Sadalījums pēc organizācijas veida laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam

Avots: EIT.

57

Uzņēmumus pārstāvošās ieinteresētās personas ir izteikušas bažas, ka ZIK darba kārtību galvenokārt nosaka augstākās izglītības vajadzības, bet šīs revīzijas gaitā aptaujātās universitātes pauda nožēlu, ka uzņēmēji nav pietiekami iesaistīti mācību programmu izstrādē. Pirmajos trīs gados ZIK iesāktie sadarbības projekti bija atmesti vai arī neguva reālus rezultātus, jo nebija pietiekami vērsti uz piemērošanu tirgum. Viens no iemesliem bija tas, ka EIT finansējamo projektu tēmu atlasi galvenokārt noteica augstākās izglītības vajadzības, nevis uzņēmēji. ZIK pieeja tagad ir mainījusies un ir vērsta uz to, lai EIT finansējamie projektiem būtu potenciāls pielietojums tirgū un tādējādi nodrošināti ieņēmumi nākotnē.

EIT modelis nav pietiekami mērķtiecīgi vērsts uz esošo MVU atbalstu

58

Jaunu tehnoloģiju izstrādē un izmantošanā MVU parasti ir aktīvāki un efektīvāki par lielām organizācijām. Daudzas ES politikas jomas atzīst MVU būtisko nozīmi. Kaut arī viens no programmas “Apvārsnis 2020” īpašajiem mērķiem ir piešķirt MVU vismaz 20 % no sava budžeta, šajā kontekstā EIT nav noteicis nevienu konkrētu mērķi.

59

Neraugoties uz to, ka aptaujas respondenti kā trešo svarīgāko EIT sasniedzamo mērķi inovāciju sekmēšanai Eiropā norādīja “veicināt un atbalstīt MVU līdzdalību inovācijas darbībās”, EIT nebija īstenojis īpašus pasākumus papildus tiem, kas paredzēti citās ES shēmās, lai labāk atbalstītu esošos MVU. Kaut arī ZIK biznesa inkubatori atbalsta jaunuzņēmumus un jauna veida uzņēmējdarbību, esošajiem MVU ar lielu izaugsmes potenciālu ir grūtāk pilnībā izmantot EIT piedāvātā atbalsta priekšrocības. It īpaši MVU dalība inovatīvos projektos ir ļoti ierobežota.

60

Turklāt visi iztaujātie ZIK partneri apgalvoja, ka dotāciju maksājumu cikls ir šķērslis, jo tas neatbilst MVU finansiālajām vajadzībām. ZIK maksājumu cikls ir būtisks ierobežojums finansiāli vājākiem partneriem, piemēram, MVU, kuriem nav finansiālu iespēju segt finansējuma deficītu (sk. 50. punktu).

61

EIT apkopotie dati ir nepilnīgi, jo ziņošana par MVU nav obligāta. Taču laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam MVU ir saņēmuši mazāk nekā 5 % no EIT finansiālā atbalsta²⁹.

62

Tā kā MVU saņem atbalstu netieši un par tiem netiek sniegti ziņojumi, kopējā aina varbūt nav nemaz tik slikta. Aptaujas respondenti apgalvoja, ka ZIK partnerība ir izveidojusi vidi, kurā jaunuzņēmumi, saistītie uzņēmumi un MVU var augt. ZIK tiešām atbalsta jaunuzņēmumus/MVU, it īpaši, izmantojot savus biznesa inkubatorus. Tomēr labāku nosacījumu radīšana MVU, nosakot skaidras stratēģijas un mērķus, var tikai palielināt MVU līdzdalību ZIK (piemērus kritikai par efektīva EIT atbalsta trūkumu MVU sk. 9. izcēlumā).

9. izcēlums

Piemēri kritikai par MVU līdzdalību

“EIT nekad nav paudis skaidru vēstījumu attiecībā uz MVU (..).”

“MVU ir ļoti svarīgi inovācijai Eiropas Savienībā, un tiem jābūt iesaistītiem, tomēr pašlaik uzmanības centrā ir jaunuzņēmumi, un ar birokrātijas slogu un neefektīvu komunikāciju tikai lieli uzņēmumi var tikt galā.”

“MVU nav pietiekami pārstāvēti ZIK pārvaldībā, tāpēc tiem noteiktie ierobežojumi un to intereses netiek ņemtas vērā.”

(Avots: revīzijas aptauja.)

Nav pietiekami konkrētu sinerģiju un papildināmības

63

Līdz 2016. gada uzņēmējdarbības plāniem ZIK nav bijis daudz efektīvu stimulu, lai meklētu sinerģiju ar citu ZIK. Uz ZIK konkurenci balstīta finansēšana stimulē tās gūt labākus rezultātus. Taču tas attur ZIK no sadarbības, jo ikviens ieguvums būs jādala ar finansējuma konkurentu. Lai gan atsevišķi zinātniski jautājumi dažādām ZIK var būt kopīgi, jo īpaši ZIK InnoEnergy un Klimata ZIK, nav pierādījumu par konkrētiem ZIK sadarbības rezultātiem attiecīgajā laikposmā (2010.–2014. gadā).

64

Daudzo ES pētniecības un inovācijas programmu dēļ ir grūti starp tām radīt sinerģiju. Mijiedarbība starp ZIK un citām ES iniciatīvām pieaug, bet tā ir vēl vairāk jāattīsta.

Daži EIT elementi ir labi novērtēti: koncentrēšanās uz tirgu, ilgtermiņa perspektīva, ZIK un sadarbības centru autonomija

65

Būtiska atšķirība no citām pašreizējām pētniecības un inovācijas publiskajām shēmām ir EIT galvenais mērķis koncentrēties uz tirgu. EIT galveno mērķi pārnest augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas zināšanas uzņēmējdarbības kontekstā un tās izmantot komerciāliem mērķiem aptaujas respondenti norādīja kā svarīgāko mērķi, ko EIT būtu jācenšas sasniegt.

66

ZIK partnerībai sniegtā EIT finansiālā atbalsta ilgtermiņa perspektīva ir unikāla iezīme, ko augstu vērtē atbalsta saņēmēji. Būtībā EIT instruments ļauj plānot inovācijas darbības vidējā līdz ilgā termiņā, ko nevar piedāvāt neviena cita publiskā shēma. Tomēr, tā kā EIT izmanto gada dotācijas, šī iespēja ZIK partneru līmenī ir samazinājusies (sk. arī 42.–45. punktu).

67

Kā noteikts EIT juridiskajā pamatā, ZIK “ir ievērojama vispārēja autonomija noteikt savu iekšējo organizāciju un sastāvu, kā arī konkrētu darba kārtību un darba metodes”. Šo autonomijas līmeni augstu vērtē ZIK partneri. Tas ir veicinājis augšupēju pieeju, ko vēlas panākt inovāciju kopiena. Atšķirībā no tradicionālajām publiskajām shēmām, kur pētniecības un inovācijas jautājumi tiek apsvērti, izmantojot budžeta prasību diktētu lejupēju pieeju, ZIK koncepcija ļauj elastīgāk izraudzīties darbības, un šo iezīmi īpaši atzinīgi vērtē partneri.

68

Sadarbības centri (sk. I pielikumu) ir vēl viena EIT modelim raksturīga iezīme, ko augstu novērtējuši ZIK partneri. Sadarbības centrs ir vieta, kur var notikt inovācijas triādes integrācija. Sadalīti pa tematiskajām jomām vai reģionālajām teritorijām, sadarbības centri vada projektus, rada idejas, apvieno reģionālos partnerus un izstrādā stratēģijas. Tie koordinē un veic partneru administratīvos uzdevumus, kas saistīti ar ZIK, un nodrošina kopīgas telpas, kurās var apspriest partneriem interesējošus jautājumus. Dažos gadījumos tie arī piedāvā darba telpas jaunuzņēmumiem.

EIT modeļa īstenošana ir jāuzlabo

EIT vēl nav pilnībā autonoms

69

EIT vēl nav panācis pilnīgu autonomiju. Šī aizkavēšanās ir ilgāka nekā parasti: citām ES struktūrām, piemēram, kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm (kas arī tika izveidotas 2008. gadā) bija vajadzīgi ne vairāk kā trīs gadi, lai panāktu pilnīgu finansiālu autonomiju. Saskaņā ar Izglītības un kultūras ĢD iemesls bija “EIT administrācijas ierobežotās vadības un organizatoriskās spējas”³⁰. Pastāvīgs cēlonis ir bijusi augstākā līmeņa vadības biežā maiņa (sk. 84. punktu).

EIT nav pilnībā izpildījis savu uzdevumu kā uz ietekmi vērsts ieguldītājs

70

EIT tiek bieži raksturots kā ieguldījumu institūts, kas vērsts uz ietekmes radīšanu un virzīts uz uzņēmējdarbību inovāciju jomā. Programmas “Apvārsnis 2020” juridiskajā pamatā ir noteikts, ka “EIT (..) izmanto uz rezultātiem vērstu pieeju”. Savā trīsgadu darba programmā 2012.–2014. gadam EIT īpaši izcēla mērķi kļūt par aktīvu, uz ietekmi vērstu ieguldītāju.

71

Lai gan EIT ir iecerēts un tiek pozicionēts kā uz ietekmi vērsts institūts, tas galvenokārt koncentrējas uz noteikumu ievērošanu un savu budžeta līdzekļu apguvi. 2014. gada septembrī vairāki EIT valdes locekļi uzsvēra nepieciešamību pārorientēt EIT, lai tas kļūtu par institūtu, kas vērsts uz ietekmi. Līdz 2015. gadam EIT reti noraidīja izmaksas, pamatojoties uz darbības rezultātu trūkumu.

72

Līdz 2015. gadam ZIK gada darbības rezultātu novērtējums, ko veic EIT, bija maz ietekmējis vai vispār nebija ietekmējis dotācijas galīgā maksājuma līmeni. Gada novērtējumos bieži vien ir norādīts, ka vairāki plānošanas posmā noteiktie mērķi nav sasniegti vai ir sasniegti tikai daļēji, bet dotācijas galīgā summa tomēr ir izmaksāta (sk. 10. izcēlumu).

10. izcēlums

Sliktu ZIK darbības rezultātu piemērs

ZIK uzņēmējdarbības plāna novērtējumā, ko 2013. gadā ar ārējo ekspertu palīdzību veica EIT projektu vadītāji, ir norādīts, ka “attiecībā uz 2013. gada uzņēmējdarbības plānā minētajiem galvenajiem aspektiem, Klimata ZIK guva tikai mērenus panākumus. (..) No 2013. gada uzņēmējdarbības plānā noteiktajiem 18 stratēģiskajiem mērķiem Klimata ZIK izdevās pilnībā sasniegt astoņus, savukārt septiņi ir sasniegti tikai daļēji, bet trīs vēl pagaidām nav sasniegti.”

Uz konkurenci balstītas finansēšanas mehānisms nepietiekami novērtē darbības rezultātus

73

Uz konkurenci balstītai finansēšanai ir jābūt virzītai uz labu rezultātu atalgošanu. 40 % no 2015. gada kopējās dotācijas ZIK tika piešķirti konkursa kārtībā, pamatojoties uz trīs pīlāru novērtēšanu EIT valdes sēdē: 1) pagātne: 2013. gada darbības rezultāti; 2) nākotne: 2015. gada uzņēmējdarbības plāns; 3) ZIK daudzgadu stratēģijas īstenošana. Visiem trim pīlāriem bija vienāds svērums. Tā kā trešais pīlārs attiecas gan uz pagātni, gan nākotni, iepriekšējiem darbības rezultātiem un nākotnes plāniem ir faktiski piešķirts vienāds svērums. Tādējādi uz konkurenci balstītā finansēšana, ko nodrošina EIT, tikai daļēji atalgo labus rezultātus.

ZIK partneriem ir ievērojams administratīvais un revīzijas slogs

74

Savu darbības struktūru un procesus EIT lielā mērā pārņēma no tradicionālajām ES pētniecības programmām, lai gan tas nebija paredzēts tiesību aktos. Lielākā daļa ES programmu finansē atsevišķus projektus, turpretī EIT finansē darbību portfeli, izmantojot ZIK. Tomēr saistītie procesi nav koriģēti, lai ņemtu vērā šo būtisko atšķirību. Piemēram, vienas un tās pašas 325 000 EUR robežvērtības izmantošana varētu radīt lielāku vajadzību pēc apliecinājumiem, jo darbības (pretēji atsevišķiem projektiem) bieži pārsniegs šo summu (sk. 79. punktu).

75

Saskaņā ar šo darbības struktūru ZIK partneru deklarētās izmaksas ir pakļautas daudzām finanšu pārbaudēm. Vairāki Palātas iztaujātie ZIK partneri sūdzējās, ka dažkārt viena un tā pati informācija viņiem jāsniedz vairākas reizes.

76

Ziņot katru gadu par ZIK papildu darbībām gan uzņēmējdarbības plānos, gan ZIK iesniegtajos finanšu pārskatos ir EIT prasība, kas rada pamatīgu apgrūtinājumu un mazu pievienoto vērtību (sk. 33. punktu). Ikgadējie ZIK iesniegtie apliecinājumi ietver ZIK papildu darbību izmaksu detalizētu sadalījumu. Revīzijas apliecinājumi, kas 2015. gadā iegūti par ZIK papildu darbībām, aptvēra 2010.–2014. gadu.

77

ZIK partneru deklarēto izmaksu pārbaudes paredz tiesiskais regulējums, kas piemērojams visām ES struktūrām (aģentūrām un kopuzņēmumiem), kuras piešķir dotācijas. Šīs pārbaudes tiek veiktas gan pirms (ex ante), gan arī pēc (ex post) tam, kad ZIK saņem dotācijas galīgo maksājumu no EIT.

78

Ex ante pārbaudes ietver izmaksu deklarāciju apliecināšanu, ko veic ZIK partnera nolīgts neatkarīgs revidents, un atsevišķas dokumentu pārbaudes, ko veic finanšu darbinieki EIT. Ex post pārbaudes veic EIT nolīgts privāts revīzijas uzņēmums, kas izlases veidā uz vietas pārbauda ZIK partnerus. Palāta veic gada revīziju, uz kuras pamata tā sniedz atzinumu par EIT gada pārskatu ticamību un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tā sniedza atzinumus ar iebildēm par EIT 2012. un 2013. gada pārskatiem pakārtotajiem darījumiem, pamatojoties uz būtisku kļūdu līmeni. Par 2014. gada pārskatiem iebildes netika formulētas.

79

Gan ņemot vērā tiesību aktu normas, gan arī Palātas konstatēto būtisko kļūdu līmeni, ir vajadzīgas efektīvas finanšu pārbaudes. Tomēr ir dažādas iespējas, kā paaugstināt pārbaudes un ziņošanas prasību efektivitāti, proti,

οieviest vienkāršāku finansējuma modeli, vairāk izmantojot vienreizējus maksājumus un fiksētās likmes;

οprasīt, lai neatkarīgs revidents sniedz finanšu apliecinājumu par atlasītām atsevišķa ZIK partnera izmaksām, pamatojoties uz katrai darbībai noteiktu atbilstošu robežvērtību (sk. 74. punktu), un

οpaaugstināt pašreizējo 325 000 EUR robežvērtību, kuru pārsniedzot ir jāapliecina izmaksu deklarācijas.

EIT trūkst resursu, un iepriekš tas tika slikti pārvaldīts

80

EIT galvenajos dienestos no 2011. līdz 2014. gadam strādāja 40–50 darbinieki. Projektu vadītāju skaits attiecībā pret dotāciju budžetu ir daudz mazāks nekā vairumam citu ES pētniecības dotāciju programmu (viena darbinieka pārvaldītais budžets, kas attiecās uz 7. PP IKT, enerģijas un vides tēmām³¹, bija robežās no 12,5 līdz 20,4 miljoniem EUR³²). EIT ir viens īpašs projektu vadītājs katrai ZIK, kuras gada budžets var sasniegt 400 miljonus EUR. Turklāt ir arī trīs ar visām ZIK saistīti darbinieki, kas atbild par darbības virzieniem izglītības, inovācijas un uzņēmējdarbības jomā.

81

Tā kā šiem darbiniekiem ne vienmēr ir pietiekamas tehniskās zināšanas saistītajās jomās, daļu projektu novērtēšanas darbību EIT nodod ārējiem ekspertiem. Novērtējot 2013. gada darbības pārskatus, EIT nebija par inovāciju atbildīgā vecākā ierēdņa. Tāpēc EIT iekšējā spēja novērtēt ZIK darbības rezultātus ir ierobežota.

82

Neraugoties uz budžeta ievērojamo palielinājumu no 309 miljoniem EUR (2008.–2013. gadā) līdz 2,7 miljardiem EUR (2014.–2020. gadā) un to, ka 2014. gada beigās ZIK skaits palielinājās no trim līdz piecām, nekāds būtisks amata vietu skaita pieaugums nav paredzēts. Pastāv risks, ka EIT nebūs pietiekamu spēju, lai tiktu galā ar palielināto darba slodzi.

83

Problēma ir lielā darbinieku mainība un daudzās brīvās amata vietas EIT: 25 no 40 darbiniekiem, kas EIT strādāja 2011. gada beigās, trīs gadu laikā no darba aizgāja, un 30 % amata vietu 2013. gada beigās bija brīvas (sk. 10. attēlu). Šis skaits 2015. gadā samazinājās līdz 16 %. Tomēr 2015. gadā joprojām saglabājās liela kadru mainība (17 %). Vairākas brīvas amata vietas ir nodaļā, kas atbild par ZIK pārskatu tehnisko un finansiālo novērtēšanu. Alga, ko EIT var piedāvāt, ir zemāka nekā vairākumā citu ES struktūru, un tas ir faktors, kas veicina lielo darbinieku mainību un paaugstina brīvo amata vietu līmeni³³.

10. attēls

Plānotais un faktiskais EIT personālsastāvs

Avots: EIT.

84

Kopš EIT izveides to ir vadījuši pieci dažādi direktora pienākumu izpildītāji (sk. 1. tabulu). Divi no viņiem amatu atstāja pēc mazāk nekā viena gada. Trīs augsta ranga EIT darbinieki tika atbrīvoti no amata 2013. gadā. No 2015. gada 1. janvāra bija brīva viena nodaļas vadītāja vieta, un citu kopš 2013. gada ieņem pagaidu darbinieks. Straujajai augstākā līmeņa vadītāju mainībai ir graujošs efekts, un tā negatīvi ietekmē vadīšanas procesu un stratēģiskās darbības nepārtrauktību.

1. tabula

EIT izpilddirektori

Izpilddirektors | Pilnvaru sākums | Pilnvaru beigas | Pilnvaru ilgums
1. direktors, ko nodrošināja Izglītības un kultūras ĢD (uz pagaidu laiku) | 2008. gada aprīlis | 2009. gada oktobris | 1,5 gadi
2. direktors | 1.11.2009. | 31.8.2010. | 10 mēneši
3. direktors | 1.9.2010. | 30.6.2011. | 10 mēneši
4. direktors | 1.7.2011. | 31.7.2014. | 3 gadi
5. direktors – direktora pienākumu izpildītājs | 1.8.2014. | Amatā | Amatā

Avots: EIT.

EIT finansiālais atbalsts ir koncentrēts

85

Katrā ZIK būtiska daļa EIT finansiālā ieguldījuma koncentrējas uz ZIK partneru pamata grupu: 10 galvenie partneri kopā saņēma 49 % līdz 65 % no EIT finansiālā atbalsta katrai ZIK (sk. 2. tabulu). ZIK InnoEnergy 10 galvenie partneri saņēma gandrīz divas trešdaļas no EIT ieguldījuma, bet atlikusī summa tika sadalīta starp pārējiem 220 ZIK partneriem. Šo koncentrāciju var izskaidrot ne vien ar universitāšu lielo nozīmi visos darbības virzienos, bet arī ar ZIK galveno partneru vadošo nozīmi, jo ZIK darbībā tie aktīvi iesaistījās jau no paša sākuma. No otras puses, vairums ZIK partneru laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam saņēma mazāk nekā 500 000 EUR, un 20 % līdz 58 % no tiem šajā laikposmā saņēma mazāk nekā 100 000 EUR.

2. tabula

EIT finansiālā ieguldījuma sadalījums starp ZIK partneriem

2010.–2014. gadā | ZIK Climate | ZIK InnoEnergy | EIT Digital
EIT kopējā finansējuma daļa, ko saņēma 10 galvenie atbalsta saņēmēji | 55 % | 65 % | 49 %
To ZIK partneru skaits, kas aktīvi iesaistās EIT finansētajās darbībās | 205 | 230 | 114
To aktīvo ZIK partneru procentuālā daļa, kas saņēma mazāk nekā 500 000 EUR | 76 % | 85 % | 52 %
To aktīvo ZIK partneru skaits, kas saņēma mazāk nekā 100 000 EUR | 83 | 133 | 23
To aktīvo ZIK partneru procentuālā daļa, kas saņēma mazāk nekā 100 000 EUR | 40 % | 58 % | 20 %

Avots: EIT.

86

EIT finansiālais ieguldījums izteikti koncentrējas piecās valstīs (73 %), savukārt no ES-12³⁴ EIT finansiālo atbalstu ir saņēmušas tikai divas valstis (6 %) (sk. 3. tabulu). “Divu ātrumu Eiropa” riskē ar to, ka arī turpmāk EIT izdevumi koncentrēsies valstīs ar attīstītu pētniecības infrastruktūru (sk. arī 102. punktu).

3. tabula

EIT finansiālais ieguldījums katrai ZIK sadalījumā pa valstīm (2010.–2014. gadā)

Procentos no EIT kopējā ieguldījuma | ZIK Climate | ZIK InnoEnergy | EIT Digital | Viss EIT¹
Piecas vadošās valstis | 88 % | 85 % | 79 % | 73 %²
ES-12 | 4 % | 10 % | 2 % | 6 %³
Citas | 8 % | 5 % | 19 % | 21 %

1Piecu vadošo valstu rezultāti attiecībā uz dažādām ZIK atšķiras, tāpēc kopējais rādītājs ir zemāks nekā par atsevišķām ZIK.

2Piecas vadošās valstis, kas saņem EIT atbalstu, ir Nīderlande (24 %), Vācija (15 %), Francija (13 %), Zviedrija (12 %) un Apvienotā Karaliste (9 %).

3Polija (4 %) un Ungārija (2 %) ir divas vienīgās ES-12 valstis, kas saņem EIT finansiālo atbalstu.

Avots: EIT.

ZIK trūkst pārredzamības

87

Šī EIT finansiālā atbalsta koncentrācija dažu partneru vidū būtu jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka tā nav izveidojusies, netaisnīgi sadalot publisko finansējumu ZIK (sk. 11. izcēlumu). Dažos gadījumos partneris ir loceklis komitejā, kas izskata piedāvājumus un atlasa projektus. Tas var radīt interešu konfliktu un neuzticēšanos ZIK. Turklāt, lai gan atlases process kopumā ir labi dokumentēts, kad partneri iesniedz piedāvājumus, viņi ne vienmēr zina, kam beigās tiks piešķirtas dotācijas. Gandrīz puse aptaujas respondentu neuzskata, ka EIT finansējamo darbību atlase ZIK ir taisnīga un pārredzama.

88

Neraugoties uz to, ka pastāv daudz saziņas iespēju, daži ZIK partneri maz zina par to projektu attīstības gaitu un konkrētajiem rezultātiem, kuros tie neuzņemas vadību. Dažos kopīgos projektos katrs partneris pilda savu daļu, taču nav informēts par turpmāko norisi. Šis saziņas trūkums var kavēt zināšanu izplatīšanu.

11. izcēlums

Bažas par EIT finansiālā atbalsta koncentrāciju un pārredzamības trūkumu

Daži ZIK partneri pauda bažas, norādot, ka “ir pāris ietekmīgu partneru, kas savstarpēji sadala līdzekļus. Darbību piedāvājumu atlases procesi ir pilnīgi [necaurredzami]” un “teorētiski EIT ir laba ideja, taču praksē tā kalpo tikai tam, lai finansētu sākotnējos (..) partnerus, kas galvenokārt ir lielas organizācijas. (..) Turklāt projektu novērtēšanu veic paši partneri, kas nozīmē interešu konfliktu. (..)”

ZIK ir veicinājušas inovāciju tīklu un uzņēmējdarbības kultūru, bet līdz šim ir maz pierādījumu par reāliem rezultātiem vai ietekmi

89

Izmantojot EIT, ZIK ir apvienojušas vairāk nekā 500 partneru, kas pārstāv dažādas disciplīnas, valstis un nozares. Pirmo trīs 2010. gadā izveidoto ZIK partneru skaits ir ievērojami pieaudzis: ZIK Climate no 24 partneriem 2010. gada sākumā palielinājās līdz 209 aktīviem partneriem 2014. gada beigās, EIT Digital – no 31 līdz 115, un ZIK InnoEnergy – no 27 līdz 242³⁵. Partneru vidū ir vairāki vadošie Eiropas uzņēmumi, kā arī Eiropas labākās universitātes un pētniecības institūti. 56 % no visiem ZIK partneriem ir uzņēmumi, 19 % – universitātes, un 13 % – pētniecības institūti (sk. 9. attēlu).

90

ZIK partnerība ir sniegusi jaunas iespējas ieviest inovācijas (tam piekrituši 86 % aptaujas respondentu). Partneru vidū ir daži no pazīstamākajiem uzņēmumiem. Ar tiem sadarbojas prestižas augstākās izglītības iestādes un pētniecības centri kopā ar pilsētu, reģionu un nevalstiskajām organizācijām. Tas palīdz mazināt Eiropas inovācijas vides sadrumstalotību ZIK darbības jomās. Nevienai citai ES programmai šāda Eiropas līmeņa tīkla nav.

91

ZIK partneri būtībā piekrīt, ka, izmantojot EIT, ir veiksmīgi uzsāktas vairākas darbības izglītības jomā: aptuveni 75 % aptaujas respondentu apstiprināja, ka ZIK partnerība ir izveidojusi izglītības programmas, kas rada jaunus ar uzņēmējdarbību saistītu un kvalificētu talantu profilus (sk. 12. izcēlumu).

12. izcēlums

EIT Digital maģistrantūras skolas programma

EIT Digital maģistrantūras skolas programma piedāvā astoņas galvenās tehniskās programmas un vienu pakārtotu programmu inovācijas un uzņēmējdarbības jomā. 20 Eiropas labākās universitātes, atzīti pētnieki un vadošie uzņēmumi ir izveidojuši partnerību, lai nodrošinātu izcilību novatoriskās IKT kopā ar apmācību inovācijas un uzņēmējdarbības jomā, tādējādi tiek iegūts divu augstskolu grāds un EIT sertifikāts.

92

Visas iztaujātās personas un gandrīz 80 % aptaujas respondentu piekrita, ka ZIK partnerības ir veicinājušas uzņēmējdarbības un radošas domāšanas kultūru. Tomēr vēl nav novērtēta EIT ietekme uz uzņēmumu izveidi un tas, vai riska pieņemšanas līmenis Eiropā ir faktiski paaugstinājies. Rādītājs “izveidoto jaunuzņēmumu vai jaunu uzņēmumu skaits” bez konteksta vai kritērija nav informatīvs.

93

Izmantojot EIT pamata GDR, visas trīs ZIK 2014. gadā kopā ziņoja par 90 jaunuzņēmumu izveidi, vairāk nekā 400 uzņēmējdarbības ideju radīšanu inkubatoros, 52 jauniem un 19 uzlabotiem produktiem, pakalpojumiem vai procesiem, kā arī par 126 zināšanu pārneses un 159 zināšanu apgūšanas gadījumiem. Tie ir uz tiešajiem rezultātiem balstīti rādītāji (sk. 54. punktu). Piemēram, EIT novērtējuma ziņojumā par EIT Digital norādīts, ka “inovācijas darbības ir devušas maz reālu rezultātu tirgum nepieciešamu produktu ziņā”.

94

Izglītības jomā 2014. gada rezultāti ir dažādi. EIT programmās reģistrēto maģistrantūras un doktorantūras studentu skaits 2014.–2015. gadā sasniedza gandrīz tūkstoti, bet reģistrācija maģistrantūras un doktorantūras skolās, ko organizēja divas no trim ZIK, gaidītos rezultātus nedeva. Atbiruma līmenis, reģistrējot studentus, kas pieņemti programmās, ir norādīts kā īpaši augsts. Turklāt bez pienācīgas uzraudzības jaunuzņemto Eiropas studentu nelielais skaits ZIK maģistrantūras un doktorantūras programmās rada jautājumu par EIT Eiropas pievienoto vērtību³⁶, jo nav zināms, vai studenti no trešām valstīm paliks ES vai strādās kādā ES organizācijā.

95

Saskaņā ar EIT veikto 2014. gada ZIK pārskatu novērtējumu EIT Digital un ZIK InnoEnergy piecu gadu laikā kopš to izveides ir guvušas tikai mērenus panākumus ZIK zinību triādes dalībnieku integrācijā.

Nākotne

Jauns logotips (2015. gads)

96

EIT 2015. gadā veica vairākus pasākumus, lai novērstu daudzus no šajā ziņojumā norādītajiem trūkumiem. Kāda būs to ietekme, vēl nav zināms.

Ir ieviesti finansiālās ilgtspējas principi

97

EIT 2015. gadā pieņēma finansiālās ilgtspējas principus³⁷. Šajā dokumentā ir noteiktas definīcijas, finansēšanas principi un stimuli ZIK, lai tās panāktu finansiālo ilgtspēju.

98

Pēc ZIK pastāvēšanas 10 gadiem maksimālais EIT ieguldījums ZIK tiks pakāpeniski samazināts no līdz pat 100 % no EIT finansēto darbību izmaksām līdz ne vairāk kā 10 % 15. gadā. Pēc 15. gada var lemt par iepriekš noteiktu minimālo līmeni EIT finansējumam ZIK (sk. 11. attēlu). Ilgtspējas principi nenorāda, kā ZIK aizstās EIT finansējumu. Uzskata, ka par ilgtspējas stratēģiju izstrādi un īstenošanu atbild ZIK. Detalizētas stratēģijas vēl nav izstrādātas. Līdz 2015. gadam ZIK šajā jomā lielus panākumus neguva un EIT turpināja segt gandrīz 90 % no EIT finansēto darbību izmaksām.

11. attēls

EIT līdzfinansējuma likmes samazināšanās

Avots: ERP.

Ir pārskatīta ZIK papildu darbību definīcija

99

EIT 2015. gadā grozīja ZIK papildu darbību definīciju un sniedza papildu norādījumus ZIK. Tas arī pirmo reizi pārbaudīja ZIK papildu darbības laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam. Pārbaudes apjoms bija ierobežots, un tajā bija divas daļas: neatkarīgi revidenti apliecināja finanšu pārskatos norādītos ZIK papildu darbību izdevumus, un EIT projektu vadītāji pārbaudīja proporcionalitāti un to, vai ir skaidra saistība starp EIT finansētajām darbībām un ZIK papildu darbībām.

100

EIT arī pieņēma jaunus norādījumus par uzņēmējdarbības plānu sagatavošanu. Sākot ar 2016. gada dotāciju nolīgumiem, ZIK papildu darbības tiks pārbaudītas uzņēmējdarbības plānu novērtēšanas posmā, lai nodrošinātu plānoto EIT finansēto darbību skaidru saistību ar ZIK papildu darbībām.

Tiks izstrādāti būtiskāki galvenie darbības rādītāji

101

Trīsgadu darba programmā 2015.–2017. gadam EIT norādīja, ka tiks ieviesta uzlabota uzraudzības sistēma, kas būs vērsta uz rezultātiem un ietekmi. EIT 2015. gadā uzsāka konkursa procedūru uz ietekmi balstītu GDR izstrādei un izveidoja darba grupu šā konkrētā jautājuma risināšanai. Turklāt tas plāno izstrādāt īpašus GDR, lai novērtētu zinību triādes integrācijas rezultātus.

EIT cenšas iesaistīt vairāk valstu

102

EIT galvenais princips līdz šim ir bijusi tehniskā izcilība, tādējādi priekšroku dodot partneriem dalībvalstīs ar augsti attīstītu pētniecības un inovācijas infrastruktūru. EIT ir nonācis pie secinājuma, ka tas ir novedis pie ZIK partneru lielas ģeogrāfiskās koncentrācijas dažās ES dalībvalstīs (sk. 86. punktu), un izveidoja reģionālo inovāciju shēmu – informācijas sniegšanas mehānismu –, lai labāk veicinātu inovāciju konkrētos reģionos un plašāk izvērstu savu atbalstu. Šim nolūkam, sākot ar 2016. gadu, 10 % no konkursa kārtībā paredzētā EIT gada ieguldījuma ZIK tiks piešķirti tam, lai atbalstītu un integrētu reģionālo inovāciju shēmu.

Pašlaik tiek apspriesti jauni partnerattiecību pamatnolīgumi

103

Nolūkā saskaņot savu un programmas “Apvārsnis 2020” regulējumu, EIT vēlējās panākt, lai ZIK partneri 2015. gadā paraksta jaunus partnerattiecību pamatnolīgumus. Ar rīcības kodeksu ieviešamie pārvaldības principi, kā arī ierosinātie noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām saskārās ar lielu pretestību. Tāpēc jauno partnerattiecību pamatnolīgumu parakstīšana ir atlikta.

15No 2010. līdz 2014. gadam uz inovācijas projektu darbības virzienu attiecās 42 % no EIT finansēto darbību izmaksām, uz uzņēmējdarbību – 22 %, uz izglītību – 14 %, un pārējās izmaksas veidoja 22 % (sk. 11.–13. punktu). Jānorāda, ka, novērtējot pārējās izmaksas, kas galvenokārt ir administratīvie un pieskaitāmie izdevumi, starp ZIK ir būtiska metodiskā neatbilstība.

16Pārbaudes un revīzijas veic EIT, privāti ārējie revidenti un ERP.

17“FAQ about KICs” [Biežāk uzdotie jautājumi par ZIK], EIT (2010. gads).

18Grozītās regulas par EIT izveidi 6. panta 2. punktā ir norādīts: “ZIK ir ievērojama vispārēja autonomija noteikt savu iekšējo organizāciju un sastāvu, kā arī konkrētu darba kārtību un darba metodes. ZIK jo īpaši (..) izstrādā stratēģijas, lai panāktu finansiālu ilgtspēju”.

19Grozītās regulas par EIT izveidi 7.b pantā ir noteikts: “(..) ZIK parasti darbojas septiņus līdz piecpadsmit gadus”.

20EIT to skaidri norādīja ZIK 2015. gadā.

21Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.).

22Daļa gada dotācijas tiek izlemta, rīkojot konkursu starp ZIK. Šādi tika sadalīti 40 % no EIT 2015. gada kopējā ieguldījuma ZIK. Šai daļai laika gaitā būtu jāpalielinās.

23Atzinums Nr. 4/2015 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 (http://eca.europa.eu).

24Lēmums Nr. 1312/2013.

25External evaluation of the European Institute of Innovation and Technology- Framework Contract on evaluation and related services [Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta ārējais novērtējums. Novērtēšanas un saistīto pakalpojumu pamatlīgums] (EAC 03/06), 6.3.1. punkts “Progresa un rezultātu uzraudzība”, 2011. gada maijs.

26“Atjaunotās partnerības izaugsmei un darbavietām īstenošana. Zināšanu kvalitātes pilnveidošana: Eiropas Tehnoloģiju Institūts”, COM(2006) 77 galīgā redakcija, 22.2.2006.

27“Komisija izklāsta plānu par Eiropas Tehnoloģiju institūta izveidi”, Eiropas Komisijas paziņojums presei (IP/06/751), 2006. gada 8. jūnijs.

28Uzņēmumiem ir arī ar finansēm nesaistīti iemesli pievienoties ZIK, piemēram, tas ir veids, kā piesaistīt talantīgus studentus, kuri absolvē īpašās EIT izglītības programmas.

29Dati par MVU ir pieejami tikai attiecībā uz vienu ZIK.

30Izglītības un kultūras ĢD 2013. gada darbības pārskats.

31Visas trīs tēmas ir saistītas ar pirmajām trim EIT izveidotajām ZIK.

32Īpašais ziņojums Nr. 2/2013 “Vai Komisija ir nodrošinājusi Septītās pētniecības pamatprogrammas efektīvu īstenošanu” (http://eca.europa.eu).

33ES iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru personāla atalgojumu reizina ar korekcijas koeficientu, kas ir atkarīgs no dzīves dārdzības darba vietā. Ungārijai šis koeficients 2014.–2015. gadam tika noteikts 71,4 %, kas nozīmē, ka EIT darbinieki saņem gandrīz par 30 % mazāk nekā viņu kolēģi Briselē.

34ES-12 ir 12 valstis, kas ES iestājās no 2004. līdz 2007. gadam.

35Noteikti kā ZIK partneri, kas laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam deklarēja ZIK darbību izmaksas.

36Eiropas pievienotā vērtība ir papildu vērtība, ko EIT rada ES vai tās dalībvalstīm. Tā ir papildinoša, un tai ir Eiropas dimensija, jo dalībvalstis vienas pašas to nebūtu radījušas.

37EIT valdes lēmums Nr. 4/2015 “Principles on KIC’s financial sustainability” [ZIK finansiālās ilgtspējas principi].

Secinājumi un ieteikumi

104

Palāta secināja, ka EIT pastāvēšana ir lietderīga, taču sarežģītā darbības struktūra un pārvaldības problēmas ir mazinājušas tā kopējo efektivitāti. Vēl nav skaidrs, kāda būs to pasākumu ietekme, kurus Komisija un EIT veica 2015. gadā (sk. 96.–103. punktu). Turpmāk minētie secinājumi un ieteikumi ir būtiski un ir jāņem vērā.

Pamatojums

105

EIT tika izveidots 2008. gadā, un tā pamatā bija vērienīga un revolucionāra iecere: veicināt inovāciju, integrējot visus zinību triādes aspektus. Šāda instrumenta izveides iemesli bija pamatoti: vājā saikne starp izglītības, zinātnes un uzņēmējdarbības aprindām, uzņēmējdarbības kultūras trūkums un nepietiekami panākumi, Eiropas pētniecības rezultātus ieviešot tirgū (sk. 19.–23. punktu). EIT ir pirmā ES iniciatīva, kas aptver visu inovācijas ciklu ES līmenī – no laboratorijas līdz tirgum –, apvienojot vairāk nekā 500 partneru, kas pārstāv dažādas disciplīnas, sākot no zinātnes un pētniecības līdz uzņēmējdarbībai, ļaujot izveidot sabiedrības galveno problēmu risināšanai vajadzīgo kritisko masu (sk. 89. un 90. punktu).

Izveide

106

Lai gan ir veiksmīgi izveidotas dažas unikālas EIT iezīmes (sk. 65.–68. punktu), daži pamatjēdzieni un stratēģiskie elementi jau no sākuma netika pietiekami ņemti vērā (sk. 24.–64. punktu). Tā kā maksājamās summas aprēķinā ir ietvertas darbības, ko EIT nefinansē, finansējuma modelis ir pārāk sarežģīts. EIT norādītais “spēcīgais sviras efekts” vēl nav pierādīts.

1. ieteikums. Komisijai jāiesniedz priekšlikums Eiropas Parlamentam un Padomei par EIT juridiskā pamata grozījumiem, lai pārskatītu EIT finansējuma modeli.

Nosakot EIT finansiālo ieguldījumu ZIK, aprēķina pamatā nav jāiekļauj ZIK darbības, ko EIT nefinansē, kā tas bija saskaņā ar sākotnējo 2008. gada juridisko pamatu, ar kuru tika izveidots EIT. 25 % finansējuma nosacījuma atcelšana būtiski atvieglotu ZIK partneru darbības pārskatu un finanšu pārskatu slogu. Jānovērtē sviras efekts, lai pierādītu EIT panākumus papildu finansējuma piesaistē inovācijai.

Plānotais īstenošanas termiņš: cik drīz vien iespējams pēc 2017. gada novērtējuma.

107

Pamata darbības procesu izveidē ir vērojamas nepilnības. EIT finansiālā atbalsta piešķiršanas nosacījumi nav piemēroti ZIK partneru vajadzībām: dotācijas gada pārskata princips un tās sistemātiski novēlotā parakstīšana apgrūtina to inovācijas darbību sekmīgu īstenošanu, ko EIT vēlas veicināt (sk. 41.–50. punktu). Dotāciju maksājumu cikls ir būtisks ierobežojums finansiāli vājākiem partneriem, piemēram, MVU, kuriem nav finansiālu iespēju finansēt izdevumus iepriekš (sk. 59. punktu).

2. ieteikums. EIT dotācijas nolīgumam a) jāaptver par kalendāro gadu ilgāks periods un b) tas jāparaksta pirms darbību uzsākšanas.

Ilgtermiņa perspektīva ne tikai sniegtu lielāku juridisko un finansiālo drošību ZIK partneriem, bet arī nostiprinātu inovācijas darbības saskaņā ar ZIK pieņemto daudzgadu stratēģiju. Tā arī atvieglotu administratīvo slogu, samazinot pārskatu skaitu, kas katru gadu jāsniedz ZIK partneriem, un veicinātu ZIK darbības rezultātu novērtēšanu ilgākā laika posmā. Dotācijas nolīguma savlaicīga parakstīšana nodrošinātu ZIK inovācijas darbību juridisko un finansiālo nepārtrauktību, tādējādi nepieļaujot biežus pārtraukumus.

Plānotais īstenošanas termiņš: dotācijas nolīgums laikposmam, kas sākas 2017. gada 1. janvārī.

Īstenošana un ietekme

108

Septiņus gadus pēc EIT izveides tas joprojām nav pilnībā funkcionāli neatkarīgs no Eiropas Komisijas. EIT nav kļuvis par ietekmes virzītu institūtu, kā bija iecerēts (sk. 70.–71. punktu). Sagatavojot dotācijas galīgo maksājumu, ZIK darbības rezultāti netiek pietiekami ņemti vērā (sk. 72. punktu). EIT ir unikāls instruments starp ES iniciatīvām, taču tas pārāk stingri pieturas pie ES vispārējās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas (sk. 74. punktu). EIT trūkst resursu, un tas tiek slikti pārvaldīts (sk. 80.–84. punktu).

3. ieteikums. EIT jāpārorientē sava pieeja uz ietekmes nodrošināšanu. Šim nolūkam tam jāpanāk lielāka autonomija un jāizmanto programmas “Apvārsnis 2020” juridiskajā pamatā paredzētais elastīgums. Proti, tam jāpieņem īpaši noteikumi, kas pielāgoti ZIK partneru vajadzībām. EIT jāatrisina personāla komplektēšanas problēmas, lai varētu nepārtraukti uzraudzīt ZIK darbības rezultātus.

EIT steidzami jāpanāk finansiāla autonomija, jo Eiropas Komisijas noteiktais sākotnējais mērķis bija 2010. gads. Lielākas autonomijas piešķiršana EIT var tikai palielināt tā vadības spēju, kas ir priekšnosacījums tam, lai šī publiskā shēma būtu veiksmīga. Turklāt EIT labāk jāatspoguļo savs pamatuzdevums un jākļūst par ietekmes virzītu institūtu, pielāgojot savus noteikumus. Ir svarīgi aizpildīt brīvās amata vietas un panākt stabilitāti augstākās vadības līmenī.

Plānotais īstenošanas termiņš: 2016. gada laikā.

109

EIT ir veicinājis zinību triādes integrāciju un uzņēmējdarbības kultūru. Tomēr ir grūti novērtēt EIT rezultātus kopš darbības uzsākšanas 2010. gadā. Trūkst stabilu un būtisku ziņošanas un uzraudzības procesu, un ietekme ir vērojama tikai dažos aspektos (sk. 51.–53. punktu). EIT finansējamo darbību atlase ZIK nav pārredzama (sk. 87. un 88. punktu).

4. ieteikums. EIT jāveic uz ietekmi balstīta analīze. EIT arī jāracionalizē uzraudzības un ziņošanas procesi.

Palāta atzinīgi vērtē EIT lēmumu 2015. gadā pārskatīt savus rādītājus un ieviest jaunu galveno darbības rādītāju pārvaldības sistēmu. Tai jābūt vērstai uz to, lai novērtētu katras ZIK ietekmi, jo pašreizējie procesi neļauj sīkāk analizēt EIT finansēto darbību sasniegumus. Proti, inovācijas darbību ietekme pašlaik nav pierādīta. Turklāt, lai uzlabotu uzraudzības procesu un precizētu finanšu analīzi (jo īpaši attiecībā uz MVU un ZIK pārvaldības izmaksām), EIT jāapsver finanšu pārskatu procesu standartizēšana visās ZIK.

Plānotais īstenošanas termiņš: 2016. gada laikā.

Šo ziņojumu 2016. gada 3. februāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

Reģionālie sadarbības centri Eiropā

Avots: Balstoties uz Eurostat datiem.

II pielikums

EIT mērķi

EIT vispārējais mērķis ir “veicināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas, lai rastu risinājumu svarīgākajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība. EIT to sasniedz, veicinot sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmējdarbību”¹.

Saskaņā ar programmas “Apvārsnis 2020” juridisko pamatu šis vispārējais mērķis ir iedalīts četros konkrētos mērķos laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam²:

οveidot saiknes, integrējot izglītību un uzņēmējdarbību pētniecībā un inovācijā;

οdarboties saskaņā ar uzņēmējdarbības loģiku un īstenot uz rezultātiem vērstu pieeju;

οnovērst sadrumstalotību ar integrētu ilgtermiņa partnerību palīdzību;

οrūpēties par Eiropas galveno inovācijas kapitālu – tās īpaši talantīgajiem cilvēkiem.

Plašāk par EIT mērķiem skatīt turpmāk iekļautajā attēlā.

EIT mērķi

Avots: ERP.

Citi EIT apakšmērķi ietver:

οEIT zīmola izveidi, lai piesaistītu un noturētu zinību triādes labākos novatorus;

οZIK ilgtspēju un

οMVU līdzdalības veicināšanu.

Tādējādi EIT vēlas apvienot talantīgākos cilvēkus un idejas no universitātēm, pētniecības centriem un privātuzņēmumiem, lai sasniegtu kritisko masu, “stiprinot dalībvalstu un Savienības spējas inovāciju jomā, un lai vairotu to spēju pētniecībā gūtos rezultātus pārvērst augstvērtīgos produktos un pakalpojumos”³. Tas, kas EIT būtu jāspēj pierādīt, ir šī “vairošana”.

1Regula (ES) Nr. 1292/2013, 3. pants.

2Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”.

3Kā izklāstīts Lēmuma Nr. 1312/2013/ES 1.1. iedaļā.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

IV

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) ir pieņēmis vairākus pasākumus nepietiekamas efektivitātes risināšanai. Lai novērstu tādu problēmu kā pārāk sarežģīta darbības struktūra, EIT izmanto gan Darba grupu struktūras vienkāršošanai (Task Force for Simplification), gan EIT uzraudzības stratēģiju un labas pārvaldības un finansiālās ilgtspējas principus. Visbeidzot, EIT ir stiprinājis savas struktūras vadības un pārvaldības nodrošināšanai.

VI, a)

ZIK papildu darbības ir būtiskas privātā un publiskā sektora inovācijas centienu apvienošanai. Ar tām ne tikai novērtē esošās struktūras un spējas, bet arī to, kā tiek veidotas inovācijas spējas.

Komisija un EIT atzīst, ka turpmāk jāapsver un jāuzlabo pārskati par ZIK papildu darbībām un šo darbību uzraudzība. Lai labāk izmantotu ZIK papildu darbības EIT finansējuma modeļa ietvaros, 2015. gadā EIT veica pārskatīšanu, lai sniegtu apliecinājumu tam, ka summas, kas tika akceptētas 2010.–2014. gadā, ir samērīgas un nepārprotami saistītas ar ZIK darbībām ar pievienoto vērtību un ir ievērots noteikums par to, ka maksimālais finansējums nedrīkst pārsniegt 25 % no kopējiem ZIK izdevumiem. Turklāt 2015. gadā tika sniegtas papildu vadlīnijas saites stiprināšanai starp ZIK darbībām ar pievienoto vērtību un ZIK papildu darbībām.

ZIK darbības ar pievienoto vērtību ir EIT finansētas darbības, ko veic partnerorganizācijas vai ZIK juridiskās personas, ja tādas ir, lai veicinātu zinību triādes – augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas – integrāciju, tostarp izveidotu ZIK un to administratīvās un koordinācijas darbības, kā arī veicinātu EIT vispārējos mērķus.

VI, b)

Ilgtermiņa attiecības starp ZIK un EIT tiek reglamentētas partnerattiecību pamatnolīgumā un līgumiski izstrādātas, izmantojot dotāciju nolīgumus, galvenokārt pamatojoties uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” modeli. Lai ilgtermiņā varētu plānot un novērtēt ZIK stratēģiju un darbības, partnerattiecību pamatnolīgumam ir pievienots ZIK stratēģiskais plāns. Dokumentā ir sniegta ZIK stratēģija, mērķi, plānotā ietekme un darbības atbilstīgi partnerattiecību pamatnolīgumam, kā arī daudzgadu uzņēmējdarbības modelis un finanšu plāns tirgus mērķu un stratēģiski svarīgo punktu sasniegšanai. Katru gadu EIT piešķir īpašas dotācijas atbilstīgi partnerattiecību pamatnolīgumiem. Dotāciju piešķiršana reizi gadā liecina, ka pastāv nepieciešamība ātri pielāgoties ar inovācijas radīšanu saistītajiem mainīgajiem apstākļiem.

Tā kā daudzas EIT darbības, kuru iznākums ir uzņēmējdarbības prasmes ieguvuši studenti, jaunuzņēmumi un izstrādātās uzņēmējdarbības idejas, ir veiksmīgas un dod labus rezultātus, tas liecina, ka EIT modelis ir derīgs inovāciju darbību veikšanai. Darba grupa struktūras vienkāršošanai patlaban strādā, lai turpmāk veicinātu rezultātu efektīvāku sasniegšanu, un jau ir pieņēmusi vairākus konkrētus pasākumus un ceļvedi turpmākai struktūras vienkāršošanai.

VI, c)

Finansiālās ilgtspējas panākšana ir viens no problemātiskākajiem EIT misijas aspektiem. Kopš EIT 2015. gada martā pieņēma finansiālās ilgtspējas principus, ir panākts progress finansiālās ilgtspējas jomā. 2014. gadā tika norādītas divas ZIK, kam ir ievērojams pašu finansējums: viena no tām varēja pilnībā finansēt visus ZIK juridiskās personas vadības un pieskaitāmos izdevumus jau pirmajā darbības gadā. Skatīt atbildi par 38. punktu.

Uzņēmējiem ir liela interese par EIT un ZIK inovāciju modeli, un par to liecina uzņēmumi, kas veido 56 % no visiem ZIK partneriem. Tas rada īpašu iespēju stiprināt uzņēmumu iesaisti ZIK; sīkāku informāciju skatīt atbildē par 56.–58. punktu.

Saskaņā ar regulu par EIT izveidi EIT vajadzētu galvenokārt darboties kā uz izcilību virzītai, autonomai partnerībai starp augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām, uzņēmumiem un citām iesaistītajām personām. Izcilības princips ir saistīts ar zināmu koncentrāciju valstīs, kurām ir liela inovācijas spēja. Tomēr, izmantojot EIT reģionālo inovāciju shēmu (EIT RIS), EIT ir īstenojis spēcīgas iniciatīvas, lai tā atbalsts sasniegtu arvien lielāku skaitu saņēmējvalstu. 2015. gadā EIT sagatavoja jaunus norādījumus par EIT RIS, kuri tika īstenoti ZIK 2016. gada uzņēmējdarbības plānos, nodrošinot plašāku dalībnieku loku. Visbeidzot, ZIK partneru skaits pēdējo mēnešu laikā ir audzis un pārsniedz 800, un jauno ZIK atvērtie jaunie sadarbības centri Eiropā liecina, ka finansējums vairs nav tik lielā mērā koncentrēts tikai dažās valstīs vai partneros.

VI, d)

EIT plaši vērtē ZIK darbības rādītājus. Reizi gadā EIT analizē, kā tiek īstenoti ZIK uzņēmējdarbības plāni, izmantojot gan kvantitatīvus darbības rādītājus, gan ārējo ekspertu un EIT darbinieku veiktus kvalitātes pārskatus. Plašākā mērogā EIT arī veic ZIK darbību klātienes uzraudzību un to kārtējo pārskatīšanu. Abi kopā šie instrumenti sniedz ļoti informatīvu priekšstatu par ZIK darbības rezultātiem.

EIT valde 2015. gada 3. decembrī pieņēma plašu uzraudzības stratēģijas dokumentu rezultātu un ietekmes novērtēšanai.

VII

EIT pēc savas uzbūves ir gan uz ietekmi vērsta iestāde, gan atbildīgs Kopienas līdzekļu nodrošinātājs. EIT nevar piešķirt līdzekļus, nepārliecinoties, vai tādējādi netiek finansēti nepietiekami darbības rezultāti. EIT pastāvīgi uzlabo veidu, kādā tas pārliecinās par ZIK darbības rezultātiem. Nesen, pateicoties savam novērtējumam par attiecīgās ZIK darbības rezultātiem, EIT noraidīja summu vairāk nekā 1,5 miljonu euro apmērā, kas bija paredzēta vienas ZIK darbības izmaksām. Apliecinājums tam, ka EIT pastāvīgi koncentrējas uz ZIK ietekmi un darbības rezultātiem, ir, piem., tas, ka EIT turpina stiprināt ietekmes novērtējumu: jaunākais pavasara pārskats, ko veica EIT valde un ZIK, bija koncentrēts uz ietekmi, galvenie darbības rādītāji ir pārskatīti ar mērķi palielināt ietekmi, ir pieņemti finansiālās ilgtspējas principi un pastāvīgi tiek veikta priekšizpēte saistībā ar ietekmes fondu (lūdzu skatīt atbildes par 71.–73. punktu).

VIII

Komisija un EIT ir pārliecināti, ka 2015. gadā sāktie pasākumi, tostarp 97.–105. punktā minētie pasākumi, risina Palātas konstatētās galvenās problēmas.

IX, 1)

Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.

IX, 2), a)

Komisija un EIT daļēji piekrīt ieteikumam un pētīs, kādā mērā ir iespējams turpmāk paplašināt daudzgadu pieeju.

IX, 2), b)

Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.

IX, 3)

EIT un Komisija piekrīt šim ieteikumam.

IX, 4)

Komisija un EIT piekrīt ieteikumam. EIT arī turpmāk vairāk koncentrēsies uz ietekmi, kā tas tika darīts, sākot no 2015. gada.

Ievads

2. izcēlums. Inovācijas definīcija

Kopš savas izveides 2008. gadā (Regula (EK) Nr. 294/2008) EIT darbojies atbilstīgi inovācijas definīcijai, kas cita starpā sevī ietver gan jaunu tirgu radīšanu, gan vērtību radīšanu sabiedrībai. Šajā dokumentā izmantoto definīciju atjaunināja ESAO, lai 2010. un 2015. gada inovāciju stratēģijas dokumentā¹ būtu ietverts šāds plašāks inovācijas jēdziens.

EIT misija un tātad arī mērķi balstās uz tādu inovācijas definīciju, kurā ir iekļauti sabiedrības mērķi.

Apsvērumi

25

EIT iekļaušana Izglītības un kultūras ĢD (EAC ĢD) pakļautībā (šis ĢD arī pilnībā piedalās pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, izmantojot darbības Marie Skłodowska Curie iniciatīvas ietvaros) patiesi bija veids, kā nodrošināt augstākās izglītības nozares atspoguļošanu zinību triādes integrācijā, un tas ir būtiski EIT. Lai to nodrošinātu, primārais mehānisms ir EIT valde, kurā vienmēr tikusi nodrošināta līdzsvarota dažādu triādes dalībnieku līdzdalība. Komisija (EAC ĢD) veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu labu koordināciju starp attiecīgajiem Komisijas dienestiem.

26

EAC ĢD nodrošina koordināciju starp dažādiem Komisijas dienestiem, un koordinācija tiek veikta, tieši mijiedarbojoties starp ZIK un EIT ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem. EAC ĢD ir izstrādājis dažādus formātus šī procesa veicināšanai, sākot no darbības līdz pat stratēģiskajam līmenim. EAC ĢD katru gadu rīko vienas dienas konferenci un seminārus, kuru laikā ZIK un EIT tiekas ar Komisijas dienestiem no dažādiem ģenerāldirektorātiem. Pēc nepieciešamības tiek rīkotas neformālas ad hoc tikšanās starp EIT un Komisijas dienestiem vai ZIK un Komisijas dienestiem, lai veicinātu sadarbību. EAC ĢD arī koordinē starpdienestu apspriešanos pirms trīsgadu darba programmas pieņemšanas, kurā oficiāli ir iesaistīti visi ģenerāldirektorāti. Visi attiecīgie Komisijas dienesti piedalās Starpdienestu vadības grupā (Inter-Service Steering Group), kas veic EIT vidēja termiņa novērtējumu.

EIT arī regulāri un tieši mijiedarbojas ar Komisijas dienestiem, jo īpaši, bet ne tikai, ar Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātu (RTD ĢD) un Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorātu (GROW ĢD). Piemēram, EIT uztur tiešus kontaktus ar RTD ĢD dienestiem tādos jautājumos kā nākamais uzaicinājums saistībā ar ZIK vai piekļuve pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” IT rīkiem. Gada sanāksmes ietvaros EAC ĢD atbalsta divpusējās sanāksmes starp EIT un Komisijas dienestiem, lai koordinētu darbu gada laikā saistībā ar konkrētām iniciatīvām.

2015. gadā ir izveidoti nozīmīgi kontakti starp EAC ĢD, EIT un Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātu (REGIO ĢD) saistībā ar tādiem kopīgiem mērķiem kā EIT reģionālās integrācijas shēma un viedās specializācijas stratēģija.

27

Ir svarīgi, ka EIT inovāciju modelī ir abu veidu darbības; tādējādi mērķis, kas ir inovāciju izstrāde (EIT finansētas darbības), tiek atspoguļots līdz ar esošajām struktūrām un spējām (papildu darbības). Komisija un EIT uzskata, ka ZIK darbības ar pievienoto vērtību un ZIK papildu darbības veido konsekventu inovācijas darbību kopumu.

29

Jēdziens “ZIK papildu darbības” sākotnēji nebija pietiekami sīki definēts, tomēr laika gaitā tas ticis pastiprināts (skatīt arī 100. un 101. punktu).

Ir ticis atzīts, ka saistība starp EIT finansētām darbībām un Palātas minētajām papildu darbībām ir vāja, un 2015. gada pirmajā pusē EIT ieviesa izmaiņas, lai stiprinātu šis saistības apliecinājumu uzņēmējdarbības plānošanas posmā.

31

EIT ir ievērojami stiprinājis saistību starp EIT finansētām darbībām un ZIK papildu darbībām. Proporcionalitātes princips starp abu veidu darbībām pirmo reizi tika ieviests 2015. gada uzņēmējdarbības plānā un dotāciju nolīgumos. Sākot no 2016. gada, šī saistība tiks turpmāk stiprināta: ZIK papildu darbības tagad pārskata EIT, kad tiek novērtēts ZIK ikgadējais uzņēmējdarbības plāns. Šo pārmaiņu rezultāti būs redzami 2016. gadā.

EIT arī ņem vērā katras konkrētās papildu darbības rezultātus. Ja rezultāts ir pārliecinošs, var tikt apstiprinātas salīdzinoši lielas ZIK papildu darbības izmaksas. ZIK papildu darbību izmaksām jābūt samērīgām ar EIT finansēto darbību izmaksām un/vai plānoto ietekmi, tādēļ salīdzinoši augstas ZIK papildu darbību izmaksas var tikt apstiprinātas arī tad, ja darbībai ir liela ietekme, veicinot ZIK misiju.

32

EIT stiprina apliecinājumu par saistību starp EIT finansētām darbībām un ZIK papildu darbībām plānošanas posmā, t. i., laikā, kad tiek vērtēti uzņēmējdarbības plāni, kā tas ir kopš uzņēmējdarbības plāna 2016. gada cikla. Attiecīgi ZIK vairs nevarēs aizstāt plānotās ZIK papildu darbības pārskatu sniegšanas posmā bez EIT apstiprinājuma, un vairs nebūs nenoteiktības par to, vai ZIK papildu darbību izmaksas tiks pieņemtas pārskatu sniegšanas posmā.

3. izcēlums. Piemērs ZIK papildu darbībai, kurai nav pietiekami skaidras saistības ar EIT finansētu darbību

Papildu darbības divējādi veicina ZIK mērķu sasniegšanu. Tās var par pamatu izmantot EIT finansētas darbības vai veidot bāzi, uz kuras pamata EIT var finansēt turpmākas inovācijas. Ja ZIK papildu darbības tiek izmantotas tikai kā finansēšanas svira, pieeja inovācijām tiek pārlieku sašaurināta.

Turklāt ikgadējo uzņēmējdarbības plāna vadlīniju ietvaros EIT ir vēl sīkāk izstrādājis norādījumus ZIK par ZIK papildu darbībām.

33

Inovācijas nerodas izolēti, un tām ir nepieciešamas papildu darbības un ekosistēmas, kurās var tikt iestrādātas EIT finansētās darbības.

Tomēr Komisija un EIT piekrīt, ka arī turpmāk jāpievērš uzmanība papildu darbību definīcijai un tam, kā precīzāk novērtēt EIT finansējuma radīto sviru. Tādēļ Komisija un EIT atzinīgi novērtē Palātas ierosinājumus. Rezultātā EIT jau ir veicis pasākumus šajā virzienā.

35

Ir loģiski, ka ZIK papildu darbības, kas nodrošina zināšanu bāzi jaunām darbībām ar pievienoto vērtību, vienmēr būs “ar atpakaļejošu datumu” tādējādi, ka attiecīgās ZIK papildu darbības tiek pabeigtas pirms EIT finansēto darbību sākšanas.

Dažas ZIK papildu darbības to definīcijas dēļ būs nepapildinošas. Tā vietā tās kalpos par pamatu EIT finansētām darbībām. Šādu EIT finansētu darbību rezultātā var veidoties tālāka svira procesa vēlākā posmā, jo šīs darbības rada produktus, procesus vai pakalpojumus, kas dod atdevi. Ja sākotnējā ZIK papildu darbība nav bijusi ieviesta, var arī neparādīties tādas EIT finansētas darbības rezultāts, kura bija atkarīga no sākotnējās ZIK papildu darbības. Šī iemesla dēļ EIT inovāciju modelī ir vajadzīgas ZIK papildu darbības ar atpakaļejošu datumu.

Tajā pašā laikā Komisija un EIT piekrīt, ka šādas ZIK papildu darbības nevar tieši ņemt vērā, aprēķinot EIT finansēto darbību radītās finanšu sviras ietekmi.

Kā paskaidrots iepriekš, papildu darbības ir nozīmīgas, lai inovāciju sistēmas darbotos efektīvi, un tās ir salāgotas ar daudzgadu perspektīvu.

4. izcēlums. Ar atpakaļejošu datumu paziņota darbība nevar radīt sviras efektu

Papildu darbības ir nepieciešamas, lai nodrošinātu pamatu EIT finansētām darbībām vai papildinātu tās. Nevar uzskatīt, ka visas papildu darbības nodrošina sviru, un ir vajadzīgas labākas definīcijas sviras ietekmes novērtēšanai.

37

Materiāls ieguldījums kā papildu darbība vai finansiāls ieguldījums papildu darbībās ir būtiski inovācijas sistēmu darbībai.

5. izcēlums. Nepapildinošas ZIK papildu darbības piemērs

Jaunu studentu iekļaušana ne vienmēr nozīmē lielākas izmaksas saistībā ar laiku, ko pasniedzēji velta mācībām, ar laboratoriju iekārtām (īpaši mācību kursos ar ievērojamu praktisko sadaļu), praktikantu pārvaldību uzņēmumos (katram veltot individuālu uzmanību) un universitātes pakalpojumu izmantošanu. Tādēļ ar studentiem saistītas, bet EIT nefinansētas izmaksas var tikt pamatotas kā diferencētas ZIK papildu darbību izmaksas EIT finansētam mācību kursam.

38

Finansiāla ilgtspēja jāsaprot nevis kā EIT finansējuma ZIK pilnīga apturēšana, bet kā EIT finansējuma samazināšana līdz “iepriekš noteiktam minimālam līmenim”, kā noteikts dokumentā “ZIK finansiālās ilgtspējas principi”, kuru EIT valde pieņēma 2015. gada 5. martā.

Tomēr joprojām nav parādīts, ka 15 gadi nav pietiekams laiks, lai izstrādātu un veiksmīgi ieviestu stratēģiju finansiālas ilgtspējas panākšanai.

Salīdzinājumā ar ZIK darbības līmeni un mērķiem EIT fonds tika dibināts darbībai citā līmenī un ar citiem mērķiem. ZIK piesaista un nodrošina līdzekļus, pēc iespējas nodrošinot ieguldījumu atdevi, un ZIK var radīt ienākumus, veicot savas darbības, savukārt EIT fonds to nevar.

39

Lai gan pastāv uzskats, ka finansiālās ilgtspējas panākšana būs problemātisks uzdevums, ir pāragri spriest. ESAO savā 2015. gada inovāciju stratēģijas dokumentā uzsver, ka ir jābalstās uz ilgtermiņa perspektīvu, novērtējot ieguldījumu atdevi inovāciju jomā. Tādējādi dati par pirmajiem pieciem ZIK darbības gadiem nav pietiekami, lai izdarītu secinājumus par ilgtermiņa finansiālo ilgtspēju.

EIT pastiprina savus centienus šajā jomā. Atbilstīgi ZIK finansiālās ilgtspējas principiem EIT patlaban izstrādā veidni pārskatu sniegšanai par ZIK finansiālo ilgtspēju, un tā tiks ieviesta pārskatu sniegšanas norādījumos, lai nodrošinātu, ka ZIK pareizi sniedz pārskatus par ienākumiem. 2016. gada uzņēmējdarbības plānos un to novērtējumos, ko sagatavojuši EIT eksperti, jau ir redzams ievērojams progress. Visas ZIK šo ir norādījušas kā prioritāru mērķi, un darbības tiek atbilstīgi pārskatītas, lai darbību ienākumi dotu atdevi. Piemēram, viena jaunā ZIK pilnībā finansē savus vadības un pieskaitāmos izdevumus no saviem līdzekļiem, un tas ir uzskatāms par stabilu sākumpunktu ceļā uz finansiālu ilgtspēju.

ZIK panāktais progress ceļā uz finansiālu ilgtspēju tiks vērtēts 2016. gadā, kad tiks saņemti pirmie pārskati. Atbilstīgi finansiālās ilgtspējas principiem ZIK tiks veikta pamatīgāka pārskatīšana saistībā ar progresu, ko EIT panācis septiņu gadu laikā. EIT arī izveidojis darba grupu, nolīdzis vienu ekspertu un sācis vairākas iniciatīvas ZIK atbalstam ceļā uz finansiālo ilgtspēju.

Visu minēto iemeslu dēļ ir pāragri spriest par ZIK finansiālo ilgtspēju 10 gadu laikā.

42

Grozījumu veikšana uzņēmējdarbības plānā ieviešanas posmā ir regulārs process, kas nodrošina lielu elastīguma pakāpi inovācijas projektu iekļaušanai, pat ja rit pēdējie dotāciju nolīgumu termiņa mēneši. ZIK plaši izmantoja šādu iespēju 2010.–2014. gadā. EIT 2014. gadā apstiprināja piecus grozījumus, kas sevī ietvēra jaunas ZIK darbības.

Turklāt saskaņā ar 2014. gada norādījumiem par ZIK uzņēmējdarbības plānu sagatavošanu ZIK drīkst iekļaut uzņēmējdarbības plānā tādas ZIK darbības ar pievienoto vērtību, kuras nav pilnībā precizētas, un šādu darbību apjoms nedrīkst pārsniegt 15 % no budžeta. Šāda pieeja tiek līdzīgā kārtā ievērota arī 2015. gadā, t. i., uzņēmējdarbības plānos tiek iekļauts apraksts par procesu jaunu darbību atlasei, un precīza darbību definīcija tiek sniegta tad, kad ir pieejama sīkāka informācija.

Turklāt ZIK var nodot budžetu 100 % apmērā no vienas darbības citai vienas un tās pašas budžeta pozīcijas ietvaros un ne vairāk kā 20 % apmērā no vienas budžeta pozīcijas citai bez EIT iepriekšēja apstiprinājuma. Šāds noteikums ir daudz elastīgāks un dod lielākas priekšrocības salīdzinājumā ar citām ES programmām, un vēl vairāk liecina par to, ka ir izstrādāti īpaši mehānismi, lai atbalstītu pārmaiņas strauji mainīgajā vidē, reaģējot uz nepieciešamību pēc inovāciju projektiem.

43

EIT gada budžets ir atkarīgs no summas, par kādu bijis balsojums ES gada budžetā, kas parasti notiek N-1. gada decembrī. EIT budžeta saistības nevar pārsniegt ES budžetā apstiprināto līdzekļu apmēru. Šī iemesla dēļ EIT paraksta ikgadēju dotācijas nolīgumu ar ZIK. Tomēr tiek pētīti papildu pasākumi, kuru mērķis ir ņemt vērā dažu darbību daudzgadu raksturu, un jo īpaši tas tiek darīts Darba grupas struktūras vienkāršošanai ietvaros.

44

EIT pieeja finansējuma sadalei konkursa kārtībā pamatojas uz budžeta veidošanu, ņemot vērā darbības rezultātus, bet tā ir saistīta ar nenoteiktību un atalgo izcilību un ietekmi. Nodrošinot ilgtermiņa noteiktību finansējumam, var kaitēt uz rezultātu un ietekmi virzītai pieejai.

Turklāt, kā norādīts atbildēs par 41. un 44. punktu, ZIK rīcībā ir vairāki instrumenti, lai nodrošinātos pret finansējuma īstermiņa svārstībām. Šādi instrumenti cita starpā ir vispārīgie finanšu tirgus instrumenti un arī elastīga pieeja uzņēmējdarbības plāna sagatavošanai.

6. izcēlums. Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)² un tā ietekme uz EIT budžetu – otrā rindkopa

Kaut gan ZIK finansējums 2016. gadā patiesi ir samazināts, tas tomēr ir pietiekams, lai trim ZIK ar noteiktu attīstības līmeni joprojām būtu uzturēti ievērojami uzņēmējdarbības plāni un divām jaunizveidotām ZIK būtu iespēja strauji augt. 2016. gadā trim ZIK ar noteiktu attīstības līmeni tika piešķirta summa vairāk nekā 233 miljonu euro apmērā, un divām jaunajām ZIK tika piešķirts 41 miljons euro.

45

Iebildumi par to, ka ikgadējais dotācijas nolīgums nav atbilstīgs, jālīdzsvaro, ņemot vērā EIT sāktās iniciatīvas gada un daudzgadu perspektīvas apvienošanai. Ir svarīgi ņemt vērā, ka daudzgadu perspektīva tiek ievērota, nosakot finansējuma sadali konkursa kārtībā gada laikā. Turklāt, sadalot gada finansējumu ZIK, tiek izmantots ne tikai finansējums konkursa kārtībā, bet arī atbalsta finansējuma elements. Atbalsta finansējums tiek sadalīts vienādi starp ZIK, un tas ir lielā mērā drošs finansējums. Tāpat ir svarīgi ņemt vērā, ka partnerattiecību pamatnolīgums nosaka juridisko pamatu un EIT “saistības” atbalstīt ZIK ilgtermiņā. Kā norādīts iepriekš, gada dotāciju cikls ir arī pietiekami elastīgs, lai apturētu un iekļautu inovāciju projektus gada laikā, t. i., gada cikls pieļauj elastīgumu atsevišķām darbībām, vienlaikus nodrošinot vispārēju plānošanas ietvaru.

46

Izglītība ir viens no nozīmīgākajiem EIT darbības pīlāriem. EIT īpaši rūpējas, lai tā izglītības programmām būtu atbilstīgs finansējums. Piešķirot garantētu atbalsta finansējumu katrai ZIK, kas atbilst ievērojamai budžeta daļai, tiek samazināta nenoteiktība daudzgadu prioritārām darbībām, piem., izglītības programmām.

47

Piešķirot atbalsta finansējumu, tiek samazināts risks, ka liela programmas daļa tiks pārtraukta.

Skatīt Komisijas un EIT atbildi par 41. un 44. punktu.

48

Tas, ka atbalsta finansējuma elements EIT finansējuma modelī ir ievērojams, piešķir zināmu drošību ilgtermiņa plānošanas procesam.

Skatīt Komisijas un EIT atbildi par 41. un 44. punktu.

49

Tā kā EIT budžets tiek gatavots katru gadu un ES budžets vispārīgi netiek pieņemts agrāk par decembra vidu, dotācijas nolīgumu par konkrēto gadu nevar parakstīt pirms attiecīgā gada 1. janvāra. Uz šo problēmu Revīzijas palāta pirmo reizi norādīja īpašajā gada ziņojumā par 2011. finanšu gadu, un EIT sniedza piezīmes. EIT apņēmās samazināt laiku starp pasākuma sākšanas datumu, kas ir noteikts ZIK uzņēmējdarbības plānā, un dotācijas nolīguma parakstīšanas datumu. Šo centienu rezultātā dotāciju nolīgumi ar trim ZIK par 2013. un 2014. gadu tika parakstīti attiecīgi 2013. un 2014. gada februārī.

Izņēmums bija 2015. gads, jo ZIK pieprasīja atlikt jaunā partnerattiecību pamatnolīguma piemērošanu, lai turpinātu noskaidrot, kāda ietekme būs īpašiem noteikumiem starp EIT, ZIK un Eiropas Komisiju, ņemot vērā nepieciešamību tos salāgot ar programmas “Apvārsnis 2020” noteikumiem. Turklāt bija vajadzīga juridiska apspriešana, tādēļ Komisijas ex-ante apstiprinājums jaunajiem dotāciju nolīgumiem aizņēma vairāk laika nekā parasti. EIT plāno, ka, sākot no 2016. gada, kad būs spēkā jaunie partnerattiecību pamatnolīgumi, dotāciju nolīgumi tiks atkal parakstīti savlaicīgi, un vēlā parakstīšana 2015. gadā bija vienreizējs notikums.

50

Lai gan šī bija parasta prakse līdz 2015. gadam, noteiktos apstākļos, kas ir, piem., iepriekšējā priekšfinansējuma iztērēšana, un ievērojot noteiktu pienākumu sniegt starpperioda ziņojumu, ZIK varēja pieprasīt papildu priekšfinansējumu.

Kaut gan EIT vēlētos piešķirt priekšfinansējumu ne vairāk kā 70 % apmērā no piešķirtās dotācijas, lai palīdzētu ZIK pārvaldīt naudas līdzekļus, ir svarīgi ņemt vērā, ka priekšfinansējuma līmenis ir atkarīgs no tā, vai ir pieejami maksājumu kredīti, bet tos EIT nevar kontrolēt. Tiek plānots, ka 2016. gadā priekšfinansējums dotācijas nolīguma vajadzībām būs aptuveni 60 %.

ZIK veido spēcīgu inovāciju tīklu, tostarp darbojas kā spēcīgi rūpnieciski partneri, un universitātes var sakārtot savas naudas plūsmas, piem., izmantojot aizņēmumus no bankām, kā dažas ZIK to jau ir pierādījušas. Tas ļauj ZIK palielināt priekšfinansējuma līmeni partneriem vai saņēmējiem (piem., studentiem vai jaunuzņēmumiem), kam pretējā gadījumā naudas plūsma sagādātu problēmas.

51

EIT valde 2015. gada 3. decembrī pieņēma EIT uzraudzības stratēģiju, un, balstoties uz šo dokumentu, novērtēs datus saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” un EIT ietekmi, pamatojoties uz savu un ZIK darbību, un arī saistībā ar ZIK rezultātiem. Turklāt EIT aktīvi piedalās programmas “Apvārsnis 2020” gada uzraudzības ziņojuma sagatavošanā par 2014. gadu, un ziņojumā tam būs veltīta viena iedaļa.

52

Iepriekš izmaiņas pamata GDR tika veiktas, lai precīzi reglamentētu GDR jēdzienu/nozīmi, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādām ZIK, un reaģētu uz ZIK mainīgo raksturu. Izmaiņas tika veiktas pēc apspriešanās ar ZIK, lai cita starpā risinātu atšķirības ZIK darbības nozarēs un plašākā vidē.

Tādējādi laika gaitā notikušās GDR izmaiņas tieši attiecas uz konstatējumu 52. punktā.

53

EIT veic plašu analīzi ZIK salīdzināšanai, pamatojoties uz vairākiem faktoriem, nevis tikai pamata GDR. ZIK uzņēmējdarbības plāna īstenošana tiek vērtēta, izmantojot gan kvantitatīvos darbības rādītājus, gan kvalitātes pārskatus, ko sagatavo ārējie eksperti un EIT darbinieki. Plašākā nozīmē EIT arī veic klātienes uzraudzību un sagatavo kārtējos pārskatus par ZIK darbībām. Šie instrumenti kopā sniedz ļoti informatīvu priekšstatu par atšķirībām starp ZIK.

54

EIT atzīst, ka rezultātus un ietekmi var novērtēt tikai tad, ja apvieno kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus. Tas tiek plaši skatīts EIT uzraudzības stratēģijā, ko EIT valde pieņēma 2015. gada decembrī, kā arī pastāvīgi pārskatot GDR, kā tas norādīts 102. punktā.

55

Uzņēmumi ir lielā mērā pārstāvēti ZIK vadībā, un tiem ir vadošā loma ZIK stratēģijas veidošanā. ZIK valdēs ir pārstāvji no attiecīgajām rūpniecības nozarēm, bet to uzskaitījums nav pilnīgs:

-EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson;

-Klimata ZIK: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S;

-InnoEnergy ZIK: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.

56

EIT dotāciju finansējuma līmenis nav pietiekams rādītājs ZIK iesaistes apmēra noteikšanai. Piemēram, finansējums, kas piešķirts augstākajai izglītībai, tiek novirzīts drīzāk uzņēmējdarbības programmai un studentiem, kas beidz universitāti, un dod tiešu labumu uzņēmējdarbībai. Lai noteiktu iesaistes apmēru, būtu jāņem vērā partneru skaits, jo tas tieši rāda ZIK pievilcīgumu, kā arī atbalstīto darbību raksturs, nevis īstenojošās iestādes veids.

57

EIT un ZIK izveidoti tā, lai risinātu tādu ES mēroga problēmu kā zemais sadarbības līmenis starp universitātēm un uzņēmumiem. Tieši šī iemesla dēļ uzņēmumi ir lielā mērā pārstāvēti ZIK vadībā un tiem ir vadošā loma ZIK stratēģijas veidošanā. Tomēr iepriekš nevarēja plānot, ka sākotnēji būs problemātiski panākt vēlamo sadarbības līmeni starp universitātēm un uzņēmumiem. Problēmas risināšanai EIT mainīja norādījumus par uzņēmējdarbības plānu un sniedza ZIK stratēģiskus ierosinājumus. ZIK arī mainīja savus iekšējos noteikumus un procedūras.

EIT un ZIK panāktais progress šajā jomā liecina, ka ZIK modelis ir pareizs ilgtermiņa sadarbības attīstīšanai starp universitātēm, pētniecības iestādēm un uzņēmumiem, un mēs esam pārliecināti, ka rezultāti kļūs arvien labāki.

58

Kaut gan EIT nav noteicis mērķi tai budžeta daļai, kāda nonāk MVU rīcībā, tas ir kvantitatīvi izteicis MVU izveidošanas mērķus. EIT izveidotie MVU, kas ir jaunuzņēmumi, ir viens no EIT GDR, tādēļ tas tiek lielā mērā stimulēts. Saistībā ar 2014. gadu trīs pirmā viļņa ZIK ziņoja par 90 izveidotiem jaunuzņēmumiem, un tie visi ir MVU atbilstīgi definīcijai Komisijas ieteikumā (C(2003) 1422). Turklāt daudzi citi mazie uzņēmumi saņēma atbalstu otrā līmeņa dotāciju vai ZIK akceleratoru sniegtu pakalpojumu veidā.

59

EIT ir sasniedzis ievērojamus rezultātus, veicinot un atbalstot MVU dalību inovācijas darbībās.

Vairāku EIT darbību mērķis ir tieši MVU. EIT piedāvā MVU finanšu stimulu, kas ir īpaša atkāpe no ES Finanšu regulas un nozīmē, ka laikā no 2010. gada līdz 2013. gadam MVU kā ZIK partneri drīkst pieprasīt atgūt 40 % no netiešajām izmaksām papildus savām tiešajām izmaksām; uzņēmumiem, kas nav MVU, atļautais apmērs ir 20 %.

Saistībā ar mērķatbalstu pastāvošiem MVU ZIK partnerības nodrošina spēcīgu ekosistēmu, kuras ietvaros šie MVU var saņemt atbalstu. Tādēļ pastāvošie MVU, kam ir īpašs inovāciju potenciāls, ir ideāli piemēroti, lai pievienotos ZIK partnerībai un pilnībā saņemtu visas EIT piedāvātā atbalsta priekšrocības. Tādējādi arvien lielāks skaits MVU piedalās gan kā ZIK partneri, gan kā ZIK otrā līmeņa dotāciju saņēmēji, kā arī saņem pakalpojumus uzņēmumu izveidei un akcelerēšanai.

60

Tā kā ZIK mērķis ir panākt finansiālu ilgtspēju un tās var izmantot ne tikai EIT finansējumu, bet arī finanšu instrumentus (piem., bankas aizdevumus) un citus ienākumu avotus, tās var nodrošināt, ka maksājumi par labu MVU tiek veikti savlaicīgi, neatkarīgi no EIT finansējuma saņemšanas. EIT nevar uzspiest ZIK maksāšanas nosacījumus līgumiskām attiecībām ar to partneriem, jo ZIK šajā ziņā ir neatkarīgas. Tomēr, tā kā atbalsta maksājumi par labu MVU ir ierobežotā apmērā salīdzinājumā ar programmu kopumā, ZIK ir iespēja palielināt avansa maksājumus par labu MVU, izmantojot atbilstīgu naudas plūsmas pārvaldību (Komisijas un EIT atbildēs par 41. un 44. punktu sniegti citi piemēri par ZIK finansējuma elastīgumu).

61

EIT sistemātiski apkopo informāciju par ZIK jauno partneru statusu pēc pievienošanās ZIK. Tādēļ EIT rīcībā ir aktuālākā informācija par tiem ZIK partneriem, kas ir MVU.

Turklāt pirmajā ZIK darbības gadā lielākas organizācijas ir vairākumā, jo tās var sagatavot stabilu stratēģisko programmu un potenciāli uzvarētspējīgu priekšlikumu, tādēļ ZIK tās izvēlas vispirms. MVU parasti pievienojas ZIK vēlākā posmā, kad to dalība var pievienot vērtību izveidoto partnerību darbībām.

Piemēram, ZIK InnoEnergy sastāvā bija 25 MVU, kas bija ZIK partneri laikā no 2010. gada līdz 2013. gadam, tomēr 2014. un 2015. gadā ZIK InnoEnergy pievienojās attiecīgi 55 un 50 jauni MVU, tādējādi MVU kā partneru skaits palielinājās līdz 130.

Daudzi MVU piedalās EIT un ZIK programmā un ir EIT dotāciju galasaņēmēji, slēdzot apakšuzņēmuma līgumu vai līgumu par otrā līmeņa dotāciju ar citiem ZIK partneriem, piem., universitātēm, pētniecības centriem vai rūpniecības uzņēmumiem. ZIK akceleratoru un inkubatoru programmas ir īpaši vērstas uz MVU, kas ir jaunuzņēmumi, un viens no EIT GDR seko līdzi jaunu MVU veidošanai. Palielinoties MVU skaitam ZIK partnerībās un arī EIT dotāciju ietvaros, dabiski palielināsies MVU apgūtā dotācijas daļa.

62

EIT aktīvi atbalsta MVU. Pastāv skaidri mērķi jaunuzņēmumu izveidei, un tas ir viens no svarīgākajiem EIT galvenajiem darbības rādītājiem.

Skatīt Komisijas un EIT atbildi par 57. punktu.

64

Sinerģijas un papildināmības veicināšana ar citām ES iniciatīvām ir prioritāte gan EIT, gan EAC ĢD. Šis mērķis ir iekļauts EIT stratēģiskajā inovāciju programmā un regulā.

Sinerģiju un papildināmību veicina gan EAC ĢD, gan EIT (piem., ikgadējās sanāksmēs ar Komisijas dienestiem, EIT un ZIK, kā arī atlases kritēriji jaunām ZIK), un tās ir iestrādātas ZIK modelī, kura elementi rāda mērķus un gūtās mācības saistībā ar citām ES programmām (piem., zinību triādes jēdziens ir līdzīgs aspektiem programmā “Erasmus+” un dialogā starp universitātēm un uzņēmumiem, sadarbības centra jēdziens ir līdzīgs ES reģionālajai politikai, sabiedrības problēmu pieeja ir kopīga visā programmā “Apvārsnis 2020”, EIT finansējuma modeļa pamatā ir gūtās mācības citās programmās). Ir konkrēti piemēri par sinerģiju tādās ZIK tematiskajās jomās kā, piem., EIT Digital – nākotnes internets un lielo datu PPP, ZIK InnoEnergy – SET plāns un Klimata ZIK – sadarbība ar CLIMA ĢD, gatavojoties ANO Klimata pārmaiņu konferencei Parīzē 2015. gada decembrī.

EIT turpina veicināt sinerģiju konkrētu projektu līmenī, un pēdējā laikā tas ir saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), Eiropas sadarbības iniciatīvu zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST) un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA).

69

EIT jau ir pieprasījis sākt procesu pilnīgas finansiālās autonomijas iegūšanai. Procesu plāno pabeigt līdz 2016. gada beigām.

71

EIT ne tikai nodrošina atbilstību noteikumiem, bet arvien vairāk arī atalgo darbības rezultātus un stimulē ietekmes panākšanu. Piemēram, slikti darbības rezultāti arvien sliktāk ietekmēs ZIK budžetu. ZIK finansiālās ilgtspējas principu ietvaros EIT budžetā ZIK vajadzībām arvien palielināsies tā daļa, kas ir finansējums konkursa kārtībā. Tā kā šī daļa atalgo darbības rezultātus un laika gaitā palielinās, tām ZIK, kam ir slikti darbības rezultāti, būs jo spēcīgāks finanšu stimuls tos uzlabot.

72

EIT 2015. gadā pastiprināja mērenu darbības rezultātu tiešo ietekmi uz izmaksājamām summām: ja darbība nav pietiekami īstenota, EIT nepieņem ZIK pieprasījumu atmaksāt izdevumus. Lūdzu skatīt Komisijas un EIT atbildes par kopsavilkuma VII punktu.

Pēc Palātas iejaukšanās EIT turpināja stiprināt apliecinājumus par izmaksām gada revīzijas ziņojumā. EIT lielā mērā atalgo darbības rezultātus, vienlaikus nodrošinot labu apliecinājumu tam, ka radušās izmaksas ir attiecināmas.

74

EIT un Komisija uzskata, ka robežvērtība, kas noteikta 34. pantā noteikumos par dalību programmā “Apvārsnis 2020”, ir atbilstīgs apmērs dotācijai, ko EIT maksā ZIK. Mēs uzskatām, ka ir atbilstīgi pieprasīt, lai ES/EIT līdzekļu saņēmējs uzrāda revīzijas apliecinājumu, ja pieprasītā gada dotācija pārsniedz 325 000 euro. Ikvienā gadījumā EIT būtu jāpiemēro īpaša atkāpe no 34. panta noteikumos par dalību programmā “Apvārsnis 2020”, lai dalībnieku pieprasītajām dotācijām piemērotu atšķirīgu vai augstāku robežvērtību nekā 325 000 euro.

Skatīt arī Komisijas un EIT atbildes par 79. un 80. punktu.

76

Ir svarīgi ņemt vērā, ka “finanšu pārskati” vairs netiek gatavoti saskaņā ar EIT norādījumiem, jo izmaksu pārskati ir pilnībā salāgoti ar programmas “Apvārsnis 2020” veidnēm, sākot no 2016. gada dotācijas nolīguma.

79, otrais ievilkums

Šim ieteikumam būtu nepieciešama īpaša atkāpe no noteikumiem par dalību programmā “Apvārsnis 2020” un no Finanšu regulas³.

79, trešais ievilkums

Šo ieteikumu EIT nevar kontrolēt, jo tam būtu vajadzīga īpaša atkāpe no noteikumiem par dalību programmā “Apvārsnis 2020” un no Finanšu regulas⁴.

81

Pētniecības un izstrādes programmās parasta prakse ir izmantot ārpakalpojumus projektu tehniskajai izvērtēšanai. Tas jo īpaši notiek gadījumos, kad projekti ir ļoti sarežģīti un aptver – un integrē – vairākas darbības jomas, piem., izglītību, inovācijas un uzņēmējdarbību.

83

Ir svarīgi ņemt vērā, ka kopš 2013. gada EIT ir uzlabojis darbinieku mainības tendenci. Zemais valsts koeficients Ungārijai (patlaban 69 %) ir nozīmīgs faktors, kas veicina darbinieku mainību. Tomēr EIT to nevar kontrolēt.

84

Attiecīgajā laikā EIT pārvaldības spējas tika ievērojami uzlabotas. Brīvā nodaļas vadītāja amata vieta ir aizpildīta, un turpinās citas nodaļas vadītāja atlases process. Turklāt turpinās arī EIT direktora atlases process.

86

EIT koncentrējas uz izcilību, tādēļ ir dabiski, ka valstis ar lielākām inovācijas spējām ir lielākā mērā pārstāvētas ZIK. Kaut gan ir skaidrs, ka EIT mērķis ir stiprināt esošās spējas un izcilības centrus Eiropā, EIT, izmatojot EIT reģionālo inovāciju shēmu (EIT RIS), arī nodrošina labumus tādām ES jomām, kuras tieši nepiedalās ZIK.

11. izcēlums. Bažas par EIT finansiālā atbalsta koncentrāciju un pārredzamības trūkumu

Pastāv samērīgs līdzsvars starp zinību triādes elementiem gan partneru, gan finansējuma sadales izteiksmē. ZIK atlasa projektus saskaņā ar skaidru procedūru, tādējādi tiek nodrošināta kvalitātes kontrole un pārredzamība.

89

Sāk parādīties apliecinājumi EIT rezultātiem. EIT ir sagatavojis vairāk nekā 1000 universitātes absolventus uzņēmējdarbības jomā, izveidojis neskaitāmus jaunuzņēmumus, ir saistīts ar virkni veiksmes stāstu un spēcīgu sadarbības centru un uzņēmumu akceleratoru tīklu Eiropā, kā arī veicinājis uzņēmējdarbības kultūru.

92

Pārskats par uzņēmumu izveidi, kas tika pabeigts 2015. gada novembrī, sniedz pārliecinošu apliecinājumu tam, ka EIT/ZIK akceleratoru programmas dod pievienoto vērtību, un termiņa veidlapas atbalstītiem uzņēmumiem liecina, ka EIT atbalstam uzņēmumu izveidei ir ievērojami rezultāti.

93

ZIK rāda, ka ir panākti ievērojami rezultāti, un daudzi no tiem jau ir kļuvuši par reāliem rezultātiem (piemērus skatīt 90. punktā).

94

Ir vērts norādīt, ka studenti no valstīm ārpus Eiropas, pabeidzot studijas, arī integrējas Eiropas uzņēmumos vai sāk savu uzņēmējdarbību, tādējādi radot ietekmi un pievienoto vērtību sabiedrībai. EIT radītās ZIK ir izveidojušas vidi, kas tuvina akadēmiskās zināšanas un uzņēmējdarbību, tādēļ šādiem studentiem jau ir skaidrāks ceļš – pēc studiju beigām viņi strādā kādā ZIK darījumu partneruzņēmumā un paliek Eiropā.

98

Atbilstīgi EIT dibināšanas regulas 6. panta 2. punkta e) apakšpunktam visas trīs ZIK ir izstrādājušas stratēģiju finansiālās ilgtspējas panākšanai. Šo stratēģiju apkopojums tiek sniegts ZIK uzņēmējdarbības plānos kopš 2014. gada. 2016. gada uzņēmējdarbības plānā EIT eksperts īpaši koncentrēja uzmanību uz finansiālo ilgtspēju un novērtēja katras ZIK plānu.

103

Jaunie partnerattiecību pamatnolīgumi tiks parakstīti 2016. gada sākumā.

Secinājumi un ieteikumi

1. ieteikums

Komisija un EIT piekrīt ieteikumam

Ikviens priekšlikums izdarīt grozījumus tiesību regulējumā tiks sagatavots atbilstīgi labāka regulējuma principiem, jo īpaši principam “vispirms veikt novērtējumu”. Saskaņā ar EIT juridisko pamatu Komisijai jāveic EIT vērtējums līdz 2017. gada beigām, un tas patlaban tiek gatavots, piedaloties visiem attiecīgajiem Komisijas dienestiem.

Novērtējumā tiks arī ņemts vērā revīzijas izšķirīgais atzinums, un revīzijai varēs piekļūt neatkarīgie vērtētāji. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, tiks lemts par turpmākiem pasākumiem atbilstīgi labāka regulējuma principiem.

Komisija sagatavos nostāju par pārmaiņām EIT juridiskajā pamatā, balstoties uz konstatētajiem faktiem neatkarīgo ekspertu novērtējumā un revīzijas rezultātiem.

107

Skatīt Komisijas un EIT atbildes par 40.–49. un 60. punktu, kurās apkopota nostāja šajos jautājumos.

2. ieteikums, a)

Komisija un EIT daļēji piekrīt ieteikumam un pētīs, kādā mērā ir iespējams turpmāk paplašināt daudzgadu pieeju.

2. ieteikums, b)

Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.

Saistībā ar a): pabeigt pārskatu līdz 2017. gada pavasarim un ieviest (atkarībā no pārskata) līdz 2018. gadam

108

Skatīt Komisijas un EIT atbildes par šiem punktiem, kurās apkopota nostāja šajos jautājumos.

3. ieteikums

EIT un Komisija piekrīt šim ieteikumam.

109

Skatīt Komisijas un EIT atbildes par šiem punktiem, kurās apkopota nostāja šajos jautājumos.

4. ieteikums

Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.

EIT arī turpmāk vairāk koncentrēsies uz ietekmi, kā tas tika darīts, sākot no 2015. gada.

1ESAO 2015. gada inovāciju stratēģijas dokuments, 15. lpp. (dokuments pieejams vietnē http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf): “Darbības joma aptver ne tikai zinātni un tehnoloģijas, tostarp ieguldījumus plašā uz zināšanām balstītu aktīvu spektrā, kas nav tikai pētniecība un izstrāde. Pieaug sociālo un organizatorisko inovāciju, tostarp jaunu uzņēmējdarbības modeļu, nozīme tehnoloģisko inovāciju klāsta papildināšanā.”

ESAO 2010. gada inovāciju stratēģijas dokuments, 20. lpp. (dokuments pieejams vietnē http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704): “Inovācijas pēc savas šābrīža definīcijas nepārprotami ir plašāks jēdziens nekā pētniecība un izstrāde, un to ietekmē visdažādākie faktori, dažus no kuriem var ietekmēt politika. Inovācijas var attiekties uz ikvienu tautsaimniecības nozari, tostarp tādiem valdības pakalpojumiem kā veselības aprūpe vai izglītība.”

Atsauce pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” (dokuments pieejams vietnē https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html)

2Atzinums Nr. 4/2015 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un Regulu (ES) Nr. 1316/2013.

3Skatīt vietnē https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135.

4Skatīt vietnē https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135.

QJ-AB-16-003-LV-E    ISSN 1977-5717

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) ir izvirzījis vērienīgu mērķi stiprināt saiknes starp izglītību, zinātni un uzņēmējdarbību un tādējādi būt par ES inovāciju dzinējspēku. Palāta secināja, ka EIT pastāvēšana ir lietderīga, taču kopējo efektivitāti ir samazinājusi tā sarežģītā darbības struktūra un pārvaldības problēmas. Palāta konstatēja vairākas nepilnības EIT finansēšanas modelī, ziņošanas kārtībā, kas pastāv starp EIT un Zināšanu un inovāciju kopienām, kā arī saistībā ar šo kopienu finansiālo ilgtspēju. Septiņus gadus pēc EIT izveides tas joprojām nav pilnībā funkcionāli neatkarīgs no Eiropas Komisijas. Šī situācija ir nelabvēlīgi ietekmējusi institūta lēmumu pieņemšanu. Revidenti uzskata, ka tad, ja EIT vēlas kļūt par vadošo institūtu inovāciju jomā, kāda bija tā sākotnējā iecere, ir jāpielāgo tiesību akti un darbības programmas, lai labāk veicinātu ES inovāciju potenciālu.