EUROOPA KONTROLLIKODA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx

Veebisait: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).

Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016

Trükis | ISBN 978-92-872-5343-9 | ISSN 1831-0818 | doi:10.2865/356533 | QJ-AB-16-018-ET-C
PDF | ISBN 978-92-872-5330-9 | ISSN 1977-5652 | doi:10.2865/705671 | QJ-AB-16-018-ET-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5344-6 | ISSN 1977-5652 | doi:10.2865/61620 | QJ-AB-16-018-ET-E

© Euroopa Liit, 2016

Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?

Tasuta väljaanded:

•üksikeksemplarid:
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);

•rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).

(*)Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).

Tasulised väljaanded:

•EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).

Sündmus | Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus | 22.10.2014
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) | 21.3.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust | 4.5.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes | 14.6.2016

ET
2016

nr 14

Eriaruanne

Romade integratsioonile
suunatud ELi
poliitikaalgatused ja
rahaline abi: viimasel
kümnendil on tehtud
märkimisväärseid
edusamme, kuid kohapeal
vajatakse täiendavaid
jõupingutusi

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)

Auditirühm

Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tulemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.

Kõnealuse tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen, kes juhtis ka auditit; teda toetas kabinetiülem Marc Hostert; auditi põhimeeskonda kuulusid valdkonnaülem Emmanuel Rauch ning audiitorid Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm ja Zhivka Kalaydzhieva. Keelealast abi osutas Richard Moore.

Sisukord

Mõisted

Kokkuvõte

Sissejuhatus

Roma elanikkond

Õigus- ja poliitikaraamistik

Kuidas EL annab rahalist abi romade integratsioonimeetmetele?

Teiste Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide roll romade integratsioonis

Auditi ulatus ja eesmärgid

Tähelepanekud

ELi ja liikmesriikide tasandi strateegiates saavutati edusamme, kuid enamik parandustest tehti liiga hilja, avaldamaks mõju programmitöö perioodil 2007–2013

Romade kaasamise ELi poliitikaalgatuse osas lepiti kokku 2011. aastal pärast 2004. ja 2007. aastal toimunud ELi laienemisi

Edusammud liikmesriikide tasandil: võeti vastu romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, kuid mõningad puudused siiski püsivad

Perioodil 2014–2020 pööratakse võrreldes perioodiga 2007–2013 romade integratsioonimeetmetele ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas rohkem tähelepanu

Kuigi perioodi 2007–2013 õigusraamistikus ei mainita romade integreerimist, viitasid valitud liikmesriigid sellele oma rakenduskavades

Suuremat tähelepanu romade probleemidele ELi tasandil kajastati perioodi 2014–2020 Euroopa struktuurija investeerimisfondide raamistikus

Programmitöö perioodil 2007–2013 kasutatavad rakenduskavade tasandi järelevalvevahendid ei olnud sobivad romade integratsioonimeetmete tulemuslikkuse hindamiseks

Enamik projektidest viidi ellu plaanipäraselt, kuid romade edukaks kaasamiseks ei kasutatud alati parima tava kriteeriume ja projektide tulemuslikkuse mõõtmine oli keeruline

Kõik kontrollitud projektid olid kooskõlas rakenduskava eesmärkidega, kuid valikumenetlused ei olnud suunatud konkreetselt romade kaasamisega seotud projektide valimisele

Projektid olid üldiselt ellu viidud plaanipäraselt

Konkreetselt romadele suunatud kriteeriumide (nagu romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) parem arvesse võtmine avaldas projektide tulemuslikkusele positiivset mõju

Perioodi 2007–2013 tulemuste hindamist raskendasid romade kohta teabe kogumisega seotud probleemid

Järeldused ja soovitused

I lisa. | Kontrollitud rakenduskavad
II lisa. | Struktuurifondide juhtimisorganid külastatud liikmesriikides
III lisa. | Romade kaasamise ühised aluspõhimõtted

Komisjoni vastus

Mõisted

Diskrimineerimine: Direktiivis nr 2000/43 defineeritakse kahte liiki diskrimineerimist:

ootseseks diskrimineerimiseks peetakse seda, kui ühte inimest koheldakse rassilise või etnilise päritolu tõttu halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist isikut samalaadses olukorras.

okaudseks diskrimineerimiseks peetakse seda, kui ilmselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab isikud rassilise või etnilise päritolu alusel teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealune säte, kriteerium või tava on objektiivselt põhjendatud seadusliku eesmärgiga ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.

Eeltingimused: Eeltingimused on partnerluslepingutes kehtestatud kriteeriumid, mida käsitletakse kui nimetatud lepingutega hõlmatud ELi toetuse mõjusa ja tõhusa kasutamise eeltingimusi. Programmitöö perioodi 2014–2020 ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi rakenduskavade ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama nende tingimuste täitmist. Kui tingimused on täitmata, tuleb koostada tegevuskavad, mis tagavad nende täitmise 31. detsembriks 2016.

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF): Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) eesmärk on tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus, vähendades piirkondadevahelist ebavõrdsust. Selleks eraldab fond toetust taristu rajamiseks ning tootvateks investeeringuteks, mis aitavad töökohti luua (eelkõige erasektoris).

Euroopa Sotsiaalfond (ESF): Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ülesanne on tugevdada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades tööhõivet ja töövõimalusi (peamiselt koolitusmeetmete kaudu), soodustades kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESIF): Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on liidu vahendid, millega vähendatakse erinevate piirkondade arenguerinevusi ja aidatakse vähemarenenud piirkondadel järele jõuda. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 kohaselt aitavad need kaasa majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele.

Institutsiooniline diskrimineerimine: Organisatsioonide struktuuridesse ja menetlustesse juurdunud diskrimineerimine.

Korraldusasutus: Korraldusasutus on liikmesriigi määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on rakenduskava juhtimine. Korraldusasutuse kohustuste hulka kuulub rahastatavate projektide valimine, järelevalve projektide elluviimise üle ning komisjonile esitatav finants- ja tulemusalane aruandlus.

Rakenduskava: Rakenduskavas esitatakse liikmesriigi prioriteedid ja erieesmärgid ning see, kuidas projektidele suunatud rahastust (ELi ja liikmesriigi poolne avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutatakse konkreetsel perioodil (tavaliselt 7 aastat). Projektid peavad kaasa aitama teatud arvu eesmärkide saavutamisele, mis on kindlaks määratud rakenduskava prioriteetse suuna tasemel. Rakenduskavasid viiakse ellu kõikide ühtekuuluvusvaldkonna fondide (ERF, Ühtekuuluvusfond ja ESF) abil. Liikmesriik valmistab rakenduskava ette ja komisjon peab selle enne ELi eelarvest maksete tegemist heaks kiitma. Rakenduskavasid võib nende kestusperioodil muuta ainult mõlema poole nõusolekul.

Riigipõhised soovitused: Riigipõhised soovitused on struktuursete probleemidega seotud soovitused, mida on sobiv käsitleda mitmeaastaste investeeringutega, mida tehakse otse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest vastavalt fondispetsiifilistes määrustes kehtestatud korrale. Riigipõhised soovitused võtab vastu komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikele 2 ja artikli 148 lõikele 4.

Romade riiklik kontaktpunkt: Romade riiklik kontaktpunkt on riiklik ametiasutus, mille ülesandeks on riikliku romade integreerimise strateegia / integreeritud poliitikameetmete kogumi väljatöötamise ja elluviimise koordineerimine.

Romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia: Komisjon palus kõikidel romade elanikkonnaga liikmesriikidel koostada perioodiks 2011–2020 romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia, või kui selline strateegia oli juba olemas, kohandada see ELi romade integreerimise eesmärkidega, sisaldades suunatud tegevusi ja piisavat rahastamist (riiklik, ELi ja muu) nende elluviimiseks. Nimetatud strateegiad peaksid sisaldama ka lahendusi, mille abil kõrvaldada takistused ELi vahendite parema kasutamise teelt ja panna alus lihtsale järelevalvemehhanismile, et tagada konkreetsed tulemused romade jaoks. Osal liikmesriikidest ei ole romasid käsitlevat riiklikku integratsioonistrateegiat, kuid selle asemel on neil „kooskõlastatud meetmed”.

Segregatsioon/desegregatsioon:

oSegregatsiooni põhjustavad mitu asjaolu, sh diskrimineeriv tegevus, majanduslikud ja demograafilised mehhanismid. Seda iseloomustab tõrjutud rühma liikmete füüsiline ja sotsiaalne eraldamine mittetõrjutud rühmadest ning ebavõrdne juurdepääs üld-, kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele.

oDesegregatsioon on tegevus, millega segregatsioon kõrvaldatakse. Desegregatsioonimeetmetega tuleks luua tingimused võrdseks juurdepääsuks kvaliteetsetele teenustele, sh haridusele, eluasemele, tööturule, tervishoiule ja mis tahes muule asjaomasele valdkonnale.

Sotsiaalne kaasatus: Protsess, mille abil parandatakse isikute ja rühmade ühiskonnas osalemise tingimusi. Sotsiaalse kaasamise eesmärk on toetada vaeseid ja tõrjutud elanikkonnakihte, et need kasutaksid ära kiirelt arenevaid ülemaailmseid võimalusi. Sellega tagatakse inimestele õigus otsustada oma elu mõjutavates küsimustes ja et neil on võrdne juurdepääs turgudele, teenustele ning poliitilisele, sotsiaalsele ja füüsilisele keskkonnale.

Tulemus: Kohesed muutused otseste adressaatide jaoks, mis tekivad nende sekkumise lõppedes (nt ehitatud teega saavutatud parem juurdepääs, tänu koolitusele töökoha leidnud koolitatavad).

Vabaühendus: Vabaühenduse mõistet kasutatakse paljude erinevate organisatsioonide puhul, millel on tavaliselt järgmised tunnused:

onad ei ole loodud kasumi teenimiseks. Neil võivad küll olla palgalised töötajad ja nad võivad tegeleda kasumit teenitavate tegevustega, kuid nad ei jaga teenitud kasumit oma liikmetele;

onad on vabatahtlikud kodanike rühmad;

onende olemasolu peab olema mingil määral ametlikult või institutsiooniliselt paika pandud (nt põhikirja või mõne muu reguleeriva dokumendiga, milles kehtestatakse nende missioon, eesmärgid ja tegevuse ulatus), kuna nad peavad oma liikmetele ja rahastajatele aru andma;

onad on sõltumatud ega sõltu eelkõige valitsusest, riigiasutustest, poliitilistest erakondadest ja äriühingutest.

Vahendusasutus: Vahendusasutus on mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldusasutuse alluvuses, või täidab selle nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate toetusesaajatega.

Väljund: Sekkumisele (nt põllumajandustootjatele eraldatud toetused, töötutele tehtud koolitused, arengumaades ehitatud teed) eraldatud vahenditega saavutatu.

Ühine aluspõhimõte: Ühised aluspõhimõtted on 10 kriteeriumist koosnev kogum, millega tagatakse romade kaasamise algatuste edenemine. Neid põhimõtteid arutati 2009. aastal Prahas toimunud esimesel romade kaasamise Euroopa platvormil. Seejärel lisati need põhimõtted 8. juunil 2009 toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu istungi järelduste lisasse.

Kokkuvõte

I

Romasid on Euroopas diskrimineeritud alates nende saabumisest tänapäeva Euroopa Liidu aladele mitu sajandit tagasi. Täna on roma elanikkond suurim etniline vähemus ELis (hinnanguliselt 6,2 miljonit inimest) ja on enamjaolt tõrjutud. Kõige suurema roma elanikkonnaga liikmesriikides moodustavad romad 15–20% kooliõpilastest ja uutest tööturule sisenejatest.

II

Suurem osa sotsiaalsele kaasatusele suunatud üldiste meetmete, sh romade kaasamist edendavate meetmete kaudu antavast ELi rahalisest toetusest pärineb Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondist (ESF). Konkreetselt romade integratsioonialgatustele suunatud summat ei ole täpsustatud. Liikmesriikide planeerimisdokumentidest aga nähtub, et ca 1,5 miljardit eurot on eraldatud tõrjutud kogukondade (nagu romad) sotsiaalmajanduslikule integratsioonile programmitöö perioodil 2014–2020. Perioodi 2007–2013 kohta sarnased indikatiivsed arvandmed puuduvad.

III

Kontrollikoja auditis hinnati, kas ELi poliitikaalgatused ning ERFi ja ESFi kaudu antud rahaline toetus aitasid romade integratsioonile mõjusalt kaasa. Eelkõige uuriti, kas:

–ELi ja riiklikud romade strateegiad võimaldasid ERFi ja ESFi mõjusalt igal programmitöö perioodil romade kaasamise meetmeteks kasutada;

–ERFi ja ESFi raamistik oli kõikidel programmitöö perioodidel kavandatud nii, et see võimaldaks romade integratsioonimeetmeid mõjusalt toetada; ja

–ERFi ja ESFi raames programmitöö perioodil 2007–2013 ellu viidud projektid aitasid romade integratsioonile mõjusalt kaasa.

Audititegevus toimus komisjonis ja neljas liikmesriigis (Bulgaaria, Hispaania, Ungari ja Rumeenia) ning hõlmas ajavahemikku 2007–2015.

IV

Kontrollikoda leidis, et komisjon oli teinud romade integratsiooni edendavate ELi poliitikaalgatuste loomisega märkimisväärseid edusamme ning et kõik külastatud liikmesriigid olid 2012. aastaks välja töötanud romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, kuid seda tehti liiga hilja, avaldamaks mõju ERFi ja ESFi rakenduskavadele ja projektide valikule programmitöö perioodil 2007–2013. Nimetatud romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate puhul püsivad mõningad puudused endiselt. Esiteks ei viidata riiklikes strateegiates, kui suurt rahastamist oleks romade kaasamiseks esitatud meetmete elluviimiseks vaja. Neis ei ole ka märgitud sellistele meetmetele riiklikust eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka ELi eelarvest ettenähtud summat. Teiseks ei ole piisavalt tähelepanu pööratud diskrimineerimisvastasele võitlusele ja romavastasusele. Kolmandaks ei olnud valitud liikmesriikides romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate koostamisel alati piisavalt arvesse võetud kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti romade kogukonna esindajate aktiivse osalemise vajadust. Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate väljatöötamise ja elluviimise koordineerimisel vähendas romade riiklike kontaktpunktide rolli kohati ressursside ja ülesannete ebakõla.

V

Perioodi 2014–2020 puhul täheldati edusamme: nt romade integratsiooni oli selgesõnaliselt mainitud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määruses ning oli lisatud konkreetne rahastamisprioriteet. Lisaks kohustati romade integratsiooniga seotud riigipõhiseid soovitusi omavaid liikmesriike eraldama rahalisi vahendeid selle edendamiseks. Kontrollikoda leiab siiski, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, tagamaks, et nende muudatuste tulemusel viidaks ellu projektid, mis aitavad romade integratsioonile kohapeal paremini kaasa.

VI

Enamik auditi käigus uuritud ERFi ja ESFi projektidest oli oma üldeesmärgid saavutanud, kuid need eesmärgid ei olnud sageli konkreetselt romadega seotud. Samuti leidis kontrollikoda, et kooskõlas nõukogu poolt vastu võetud parima tava kriteeriumidega (nn romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) valitud ja ellu viidud projektid aitasid tõenäoliselt mõjusamalt roma elanikkonna integratsioonile kaasa. Lisaks leidis kontrollikoda, et romade integreerimise projektidega saavutatud edusammude järelevalve oli keerukas, peamiselt romadest osalejate kohta olemasolevate andmete kättesaadavuse ja kvaliteediga seotud puuduste tõttu. Põhjalike ja usaldusväärsete andmete puudumine ei ole probleemiks ainult projektide puhul, vaid ka ELi ja liikmesriikide tasandil poliitiliste otsuste tegemisel. Kui kiirelt ei tegutseta, jääb olukord samaks ka perioodil 2014–2020.

VII

Käesolevas aruandes esitab kontrollikoda järgmised soovitused:

1. soovitus

Liikmesriigid peaksid oma romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate läbivaatamisel või muutmisel tegema järgmist:

a)täpsustama, kui suures ulatuses rahastamist vajatakse strateegias esitatud romade kaasamise meetmete elluviimiseks. Romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates tuleks märkida sellistele meetmetele riiklikust eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka ELi eelarvest ettenähtud summa. Liikmesriigid peaksid ka ametlikult võtma kohustuse tagada, et romade integratsioonimeetmete elluviimiseks tehtavaid jõupingutusi ei ohustaks poliitiliste prioriteetide lühiajalised muudatused;

b)lisama näitajaid ja sihtväärtusi, mis käsitlevad diskrimineerimisvastast võitlust ning täpsemalt romavastasust. Neid näitajaid oleks pidanud ka programmitöö perioodil 2014–2020 arvesse võtma, kui vastavalt rassilise võrdõiguslikkuse direktiivile kavandati ESIFi vahenditest tõrjutud roma elanikkonna kaasamist edendavaid meetmeid;

c)tagama, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja romade esindajatega peetakse süstemaatiliselt nõu ja kaasatakse neid romade integratsioonimeetmete kavandamisesse ja elluviimisesse;

d)määrama üksikasjalikumalt kindlaks romade riiklike kontaktpunktide rolli romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate puhul ja tagama, et romade riiklike kontaktpunktide volitused ja ülesanded on neile eraldatud ressurssidega vastavuses.

2. soovitus

a)Komisjon peaks asjaomaste rakenduskavade läbivaatamisel veenduma, et ESIFi raames ellu viidud meetmed on kaasava iseloomuga ja sisaldavad segregatsioonivastasele võitlusele suunatud sätteid. Segregeerimiseks liigitatavad tegevused peaksid olema selgesti määratletud ja ESIFi raamistikus antavast rahastamisest selgesõnaliselt välja jäetud (mitte ainult põhjendustes mainitud), pöörates seoses sellega erilist tähelepanu haridus- ja eluasemeprojektidele. See aitaks tugevdada riigipõhiste soovituste ja ESIFi kasutuse vahelist seost.

b)Komisjon peaks rakenduskavade seirekomisjoni koosolekutel täiel määral ära kasutama liikmesriikidelt alates 2016. aastast nõukogu poolt romade mõjusa integreerimise meetmete kohta antud soovituse raames nõutavates aruannetes sisalduvat teavet ja selle põhjal tehtud leidusid. Sellega tagataks, et aruannetes määratletud puudusi sisaldavaid valdkondi käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja/või liikmesriikide rahastamise abil (nt suunates rahalised vahendid ümber valdkondadesse, kus leiti puudusi).

3. soovitus

Liikmesriigid peaksid projektikonkursside koostamisel ja projektide valikul kasutama romade integreerimise parima tava kriteeriume (nagu nõukogu 10 ühist aluspõhimõtet). Võimaluse korral tuleks konkursid korraldada tõrjutud roma kogukondadele kasu toovate pikaajaliste projektide valimiseks. Võimaluse korral tuleks ESIFist toetuse eraldamine siduda projektide jätkusuutlikkusega, mis ei eeldaks ELi rahastamise jätkumist pärast projekti lõppu. Nimetatud aspekte tuleks perioodi 2014–2020 rakenduskavade muutmisel samuti arvesse võtta.

4. soovitus

Komisjon peaks järgmisel programmitöö perioodil või rakenduskavade läbivaatamisel tagama, et romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates sisalduvaid romade integreerimise eesmärke kajastataks ESIFi raamistikus kõikidel võimalikel tegevustasanditel. Komisjon peaks selles kontekstis tagama andmete usaldusväärse kogumise, et võimaldada üksikprojektidega saavutatud edusammude järelevalvet ja hindamist kõikidel haldustasanditel.

5. soovitus

Liikmesriigid peaksid võimaluse korral vastastikku täiendama ESIFi õigusaktides määratletud ühiseid väljundi- ja tulemusnäitajaid spetsiaalselt romadele suunatud näitajatega. Nimetatud näitajad tuleks ühtlustada romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates sisalduvate näitajatega ja seejärel kasutada perioodi 2014–2020 rakenduskavade järelevalves. Aluseks võiks võtta Põhiõiguste Ameti poolt 2016. aastal välja töötatud näitajad.

6. soovitus

Liikmesriigid peaksid seoses järgmise programmitöö perioodi ettevalmistustega kaaluma ühistegevust, et tagada õiguskindlus seoses sellega, et ESFi oleks võimalik kasutada mistahes sotsiaalse kaasatuse meetmete rahastamiseks, hoolimata nende seotusest tööhõivega. Õiguskindlusetuse eemaldamise abil võimaldataks liikmesriikidel täiel määral ESFi sotsiaalseks kaasamiseks kasutada, sh diskrimineerimise vastase võitluse meetmete abil.

7. soovitus

Komisjon peaks kaaluma ESIFi õigusaktide muutmise ettepaneku tegemist, tagamaks, et alates programmitöö perioodi algusest 2020. aastal võetaks liikmesriikide vahel rahaliste vahendite jaotamisel arvesse sotsiaalse kaasatuse näitajad: eriti tõrjutud rühmade, nagu romad, osakaal kogurahvastikust. Komisjon peaks tagama, et kõik selle muudatuse tulemusel liikmesriikidele kättesaadavaks tehtavad täiendavad ESFi vahendid oleks konkreetselt suunatud tõrjutud kogukondade toetamisele.

8. soovitus

a)Komisjon ja liikmesriigid peaksid koos välja töötama ühise metoodika, mille abil oleks võimalik saada asjaomaseid andmeid roma elanikkonna kohta, et kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega (sh võimalikud erandid) teha järelevalvet romade sotsiaalse kaasamise üle. Seda tuleks teha hiljemalt järgmise programmitöö perioodi ettevalmistamisel.

b)Komisjon peaks kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega (sh võimalikud erandid) julgustama liikmesriike järgmise kahe aasta jooksul etnilise päritolu kohta terviklikult statistilisi andmeid koguma. Eurostat võiks lisada asjaomased küsimused oma uuringutesse (nt tööjõu-uuring ning sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika).

Sissejuhatus

Roma elanikkond

01

Euroopa romad on India poolsaarelt ligikaudu 1000 aastat tagasi lahkunud inimeste järeltulijad, kes hakkasid tänapäeva Euroopa Liidu territooriumile saabuma 14. sajandil. Aastaks 1450 olid romad elama asunud peaaegu kõikjale Euroopas. Selleks ajaks hakkasid Kesk-Euroopas toimuma ka esimesed romade väljasaatmised ja tagasisaatmised. Mõiste „romad” hõlmab erinevaid rühmi (vt 1. selgitus), kellel on teatavad ühised kultuurilised eripärad ning keda on ka pidevalt Euroopa ühiskondades tõrjutud.

1. selgitus

Mida mõeldakse „romade” all?

Euroopa Nõukogu määratluse kohaselt¹ on „romad” romad, sintid, kaled ja kõik nendega seotud rühmad Euroopas, sh rändrahvad ja idapoolsed rühmad (domid ja lomid), ning mõiste hõlmab paljusid erinevaid asjaomaseid rühmi, sh ennast mustlastena määratlevaid isikuid.

Kuigi kõnealuste rühmade kultuuriline ja etniline identiteet ei ole ühetaoline, kasutas kontrollikoda praktilistel põhjustel kõikidele rühmadele viitamisel mõistet „romad”.

02

Tänapäeval on romad kõige suurem etniline vähemus Euroopas. Kogukonna hinnanguline suurus jääb vahemikku 10–12 miljonit inimest. Nimetatud arvust ca 6,2 miljonit inimest elab ELis, enamik neist Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides. Enamik romadest Euroopas (80–85%) on tänapäeval paikse elustiiliga². Rändava elustiiliga romasid ei tohiks segi ajada romadega, kes liiguvad ühest ELi liikmesriigist teise, et sinna jääda. Joonisel 1 on näidatud romade kontsentratsioon ELis, kandidaatriikides³ ja potentsiaalsetes kandidaatriikides⁴.

Joonis 1

Romade hinnanguline arv ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides (2012)

Allikas: Euroopa Nõukogu andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.

03

Ligikaudu neli viiendikku ELi hinnangulisest romade elanikkonnast elavad tabelis 1 loetletud kaheksas liikmesriigis. Kõige suurema roma elanikkonnaga liikmesriikides (Bulgaaria, Slovakkia, Rumeenia ja Ungari) moodustavad romad 15–20% kooliõpilastest ning uutest tööturule sisenejatest.

Tabel 1

Kõige suurema hinnangulise romade arvuga liikmesriigid

Liikmesriik | Roma elanikkonna hinnanguline keskmine suurus | Minimaalne hinnang | Maksimaalne hinnang
Inimeste arv | Osakaal kogu elanikkonnast
Rumeenia | 1 850 000 | 8,6% | 1 200 000 | 2 500 000
Bulgaaria | 750 000 | 9,9% | 700 000 | 800 000
Ungari | 750 000 | 7,5% | 500 000 | 1 000 000
Hispaania | 750 000 | 1,6% | 500 000 | 1 000 000
Slovakkia | 490 000 | 9,0% | 380 000 | 600 000
Prantsusmaa | 400 000 | 0,6% | 300 000 | 500 000
Tšehhi Vabariik | 200 000 | 1,9% | 150 000 | 250 000
Kreeka | 175 000 | 1,5% | 50 000 | 300 000
Kokku | 5 365 000 | 3,0% | 3 780 000 | 6 950 000
ELis kokku | 6 197 100 | 1,2% | 4 368 700 | 8 025 500

Märkus: „ELis kokku” arvandmed hõlmavad ka Horvaatiat.

Allikas: Euroopa Nõukogu „Hinnangulised ja ametlikud arvandmed romade arvu kohta Euroopas”, juuli 2012.

Õigus- ja poliitikaraamistik

04

Kõikide sotsiaalsele kaasamisele üldiselt ja romade integreerimisele täpsemalt suunatud ELi algatuste peamine õiguslik alus on ELi aluslepingud. Euroopa Liidu lepingu artikkel 2 on siinkohal eriti asjakohane: sellega kaitstakse muu hulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi (vt 2. selgitus).

2. selgitus

Euroopa Liidu lepingu artikkel 2

„Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus”.

05

Lisaks sätestatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 10 ELi eesmärk võidelda rassilise või etnilise päritolu alusel toimuva diskrimineerimise vastu, kasutades selleks nõukogu võetavaid meetmeid (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 19). Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 21 sätestatakse ELi kodanikele õigus ELis vabalt liikuda ja elada.

06

Romade integratsioonimeetmete puhul on asjaomased ka järgmised õiguslikud ja poliitikavahendid:

–Euroopa Liidu 2000. aasta põhiõiguste harta⁵, eelkõige selle artikkel 21 mittediskrimineerimise kohta. Harta muutus õiguslikult siduvaks pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009;

–kaks 2000. aastast pärinevat võrdset kohtlemist käsitlevat nõukogu direktiivi⁶: rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv, millega keelatakse rassilise või etnilise päritolu alusel toimuv diskrimineerimine erinevates valdkondades; ja võrdse tööalase kohtlemise direktiiv, mis sisaldab sätteid võrdse kohtlemise kohta töökohal;

–Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ELi kodanike õiguse kohta vabalt liikuda⁷;

–nõukogu 2008. aasta raamotsus rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta⁸, milles defineeritakse kriminaalõiguse ühtne lähenemisviis, et võidelda rassistliku ja ksenofoobse vihakõne ja vihakuritegude vastu;

–nõukogu 2013. aasta soovitus romade tõhusaks integratsiooniks⁹; ja

–komisjoni 2011. aasta teatis aastani 2020 kehtivate romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta¹⁰, milles määratakse kindlaks ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti asjaomased ülesanded¹¹.

07

Praegused romade kaasamisele suunatud ELi tasandi poliitikaprioriteedid pärinevad Euroopa 2020. aasta strateegiast, mille osas lepiti kokku aastal 2010 ning mille eesmärk on luua Euroopas arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude mõõtmiseks kehtestati kogu ELis viis peamist eesmärki. Romade kaasamise poliitikaga saavutatud edusammudega on võimalik mõjutada neist viiest eesmärgist kolme (hariduse¹²; tööhõive¹³ ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise¹⁴ eesmärgid) suure roma elanikkonnaga liikmesriikides.

08

Käesolevas aruandes kasutatakse ELi liikmesriikides elavate romade elamistingimuste ja inimõiguste olukorra parandamisele suunatud meetmetele viitamiseks mõisteid „integratsioon” ja „kaasamine”¹⁵ (vt 3. selgitus).

3. selgitus

Mõistete „integratsioon” ja „kaasamine” vastastikku asendatav kasutus

Mõisteid „integratsioon” ja „kaasamine” kasutatakse sageli vastastikku asendatavalt, kirjeldamaks roma elanikkonna olukorra parandamisele suunatud poliitikaalgatuste üldisi eesmärke.

„Integratsiooni” kasutatakse sagedamini põhiõiguste ja väärtuste kaitsmisele suunatud algatuste kontekstis (nagu kirjeldatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2). Mõiste sisaldub ka romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates.

„Kaasamist” kasutatakse enamasti sotsiaal-majanduslike algatuste kontekstis. Seda on kasutatud nt Euroopa 2020. aasta strateegias, mis on suunatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele.

Kuidas EL annab rahalist abi romade integratsioonimeetmetele?

09

Suurem osa sotsiaalsele kaasatusele suunatud ELi rahalisest abist (mille raames kaasrahastati romade integratsioonimeetmeid) eraldatakse peamiselt Euroopa Sotsiaalfondist ning ELi ühtekuuluvuspoliitika raames ka Euroopa Regionaalarengu Fondist. Muid rahalisi vahendeid on samuti võimalik saada eriprogrammide raames, mida haldab komisjon otse¹⁶.

10

ESFi ja ERFi rakendatakse riiklike mitmeaastaste rakenduskavade abil, mille koostab liikmesriik ja kiidab heaks komisjon. Rakenduskavadele eraldatud summad jagatakse omakorda prioriteetsete suundade vahel.

11

Perioodil 2007–2013 olid ERFi ja ESFi eelarved vastavalt ca 201 miljardit eurot ja 76 miljardit eurot. Programmitöö perioodil 2014–2020 on ERF ja ESF Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osaks¹⁷; nende üldeelarved on ca 197 miljardit eurot (ERF) ja 86 miljardit eurot (ESF) kogu perioodiks.

12

Kõnealustest summadest konkreetselt romade integratsioonialgatustele suunatud summat ei ole täpsustatud. Liikmesriikide planeerimisdokumentidest aga nähtub, et ca 1,5 miljardit eurot on eraldatud tõrjutud kogukondade (nagu romad) sotsiaalmajanduslikule integratsioonile programmitöö perioodil 2014–2020 (vt ka punkt 69 ja tabel 6). Programmitöö perioodi 2007–2013 kohta sarnased indikatiivsed arvandmed puuduvad.

Teiste Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide roll romade integratsioonis

13

Euroopa Nõukogu oli esimene institutsioon, mis käsitles romade integreerimist Euroopa tasandil. Nõukogu on üle 40 aasta teinud tööd, mis on suunatud romade diskrimineerimise vastu võitlemisele ja tõrjutud roma elanikkonna integreerimise parandamisele.

14

Muud rahvusvahelised organisatsioonid on samuti tegelenud romade integreerimisega ning neil on olnud oma konkreetne roll. Nimetatud organisatsioonid on Maailmapank, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo) ning ÜRO Arenguprogramm.

1Euroopa Nõukogu „Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues”, 2012.

2KOM(2011) 173 (lõplik), 5. aprill 2011: „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020”.

3Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia ja Türgi.

4Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo*.

5Euroopa Liidu põhiõiguste harta (EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1).

6Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv) (EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22), nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv) (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).

7Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77). Eriti artiklid 6 ja 7, milles käsitletakse vastavalt kuni kolmekuulist elamisõigust ja üle kolmekuulist elamisõigust.

8Nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsus teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega.

9Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitus romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (ELT C 378, 24.12.2013, lk 1).

10KOM(2011) 173 (lõplik).

11Põhiõiguste Ameti roll seoses romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiatega hõlmab järgmist: a) ELi institutsioonidele ekspertteadmiste andmine, b) andmete kogumine ja c) tehtud edusammude kohta tõendusmaterjali hankimise vahendite loomise eesmärgil liikmesriikidega koostöö tegemine.

12Hariduse valdkonna eesmärkideks on vähendada koolist väljalangevuse määra 10%-ni ja saavutada 30–34aastaste puhul, et vähemalt 40% omandaksid kõrghariduse.

13Eesmärgiks on, et 75% 20–64-aastastest töötaksid.

14Eesmärgiks on vähendada vaesuses või vaesuse ohus ja sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra.

15Nimetatud lähenemisviis on kooskõlas Euroopa Nõukogu järeldustes romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikus (aastani 2020) esitatud definitsiooniga: Euroopa Nõukogu (2011), nõukogu järeldused romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020 kohta, 3089. tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu istung, Brüssel, 19. mai 2011.

16Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) 2014–2020 (selle eelkäija oli Tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm „Progress” (2007–2013)); programm „Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus”(2014–2020)” (selle eelkäijad olid põhiõiguste ja kodakondsuse programm, Daphne III programm ja programm „Progress” diskrimineerimisvastaste ja soolise võrdõiguslikkuse meetmete puhul).

17Programmitöö perioodil 2014–2020 moodustavad ERF, ESF ja Ühtekuuluvusfond koos Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga (EMKF) Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESIF).

Auditi ulatus ja eesmärgid

15

Käesolevas auditis hinnati, kas ELi poliitikaalgatused ning ERFi ja ESFi kaudu antud rahaline toetus aitasid romade integratsioonile mõjusalt kaasa. Kontrollikoja audit hõlmas programmitöö perioode 2007–2013 ja 2014–2020. Eelkõige uuriti, kas:

–ELi raamistik ja riiklikud romade strateegiad võimaldasid ERFi ja ESFi mõjusalt igal programmitöö perioodil romade kaasamise meetmeteks kasutada;

–ERFi ja ESFi raamistik oli kõikidel programmitöö perioodidel kavandatud nii, et see võimaldaks romade integratsioonimeetmeid mõjusalt toetada; ja

–ERFi ja ESFi raames programmitöö perioodil 2007–2013 ellu viidud projektid aitasid romade integratsioonile mõjusalt kaasa.

16

Auditi tõendusmaterjali saamiseks intervjueeriti komisjoni ja liikmesriikide ametnikke, samuti projektide elluviijaid ja projektides osalejaid. Samuti kontrolliti ELi ja liikmesriikide ametiasutustelt ning projektide elluviijatelt saadud dokumente.

17

Esimesena hindas kontrollikoda komisjoni poolt romade integreerimiseks antud toetust. Kõnealune toetus hõlmas ELi õigusakte, poliitikaraamistikke ning ELi prioriteete ja eesmärke kirjeldavaid suuniseid; kontrollikoda uuris neid seoses programmitöö perioodidest 2007–2013 ja 2014–2020 pärinevate algatustega. Samuti uuris kontrollikoda, kuidas komisjon oli taganud põhiõiguste kaitse. Kõnealune osa kontrollikoja audititööst tehti kõige põhjalikumalt romade integreerimisega seotud poliitikatega tegelevates komisjoni peadirektoraatides: õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat¹⁸.

18

Samuti vaadati läbi liikmesriikide strateegilised raamistikud romade integratsiooni edendamiseks ning eriti romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad. Kontrollikoda on arvamusel, et ERFist ja ESFist toetatavad romade integratsioonimeetmed peaksid maksimaalse mõjususe saavutamiseks olema nende raamistikega tihedalt seotud. Kontrollikoda uuris veel, kas külastatud liikmesriigid olid romade kaasamise strateegiliste raamistike edukaks rakendamiseks kehtestanud asjakohase halduskorra. Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate väljatöötamise ja rakendamise koordineerimine on romade riiklike kontaktpunktide ülesanne. Kontrollikoda korraldas sel põhjusel romade riiklike kontaktpunktidega kohtumisi neljas külastatud liikmesriigis (Bulgaaria, Hispaania, Ungari ja Rumeenia) ning samuti Saksamaal, Kreekas, Prantsusmaal, Slovakkias ja Ühendkuningriigis, et saada laialdasemat teavet riiklikest strateegiatest ja kahe programmitöö perioodi vahel strateegiate, kavade ja programmide ülesehituses tehtavatest võimalikest muudatustest.

19

Programmitöö perioodi 2007–2013 puhul hinnati ka ERFi ja ESFi rakenduskavade kavandamist, rakendamist ja järelevalvet, et hinnata, kas nendega on võimalik romade integratsioonimeetmeid mõjusalt toetada. Kontrollikoda uuris sellest perioodist pärinevate projektide valimit, et hinnata nende panust tõrjutud roma elanikkonna integreerimisse. Kontrollikoda piirdus perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hindamisel ERFi ja ESFi aspektidega, mis puudutasid romade integratsiooni, kuna audit toimus programmitöö perioodi väga varajases staadiumis.

20

Kontrollikoda valis välja neli liikmesriiki (Bulgaaria, Hispaania, Ungari ja Rumeenia) vastavalt neis elavate romade arvule ja kuna need riigid olid eraldanud suure summa rahastamisest poliitikavaldkondadele, millega oleks olnud võimalik romade kaasamise algatusi toetada¹⁹.

21

Kontrollikoda valis neljas külastatud liikmesriigis seitse programmitöö perioodi 2007–2013 ERFi ja ESFi rakenduskava, mida peeti romade kaasamise algatuste puhul asjakohaseks, ning uuris kokku 19 nimetatud rakenduskavade raames elluviidud projekti²⁰ (vt I lisa); need projektid valiti välja riiklike ametiasutuste edastatud teabe põhjal. Kontrollikoda keskendus haridus-, tööhõive-, tervishoiu- ja elamuehitusprojektidele, kuid külastati ka teiste teemadega tegelevaid projekte (nt sotsiaalne kaasamine ja diskrimineerimisvastane suhtumine) (vt tabel 5). Kõik valitud projektid olid 2013. aastaks lõpetatud. Käesoleva auditi raames uuritud projektide valiku ja elluviimise eest vastutavate asutuste nimekiri on toodud II lisas.

22

Kontrollikoja auditikriteeriumide aluseks on EURoma võrgustiku²¹ kogemused. See võrgustik on avaldanud soovitusi²² romade kaasamise algatuste edukuse tagamiseks. Kontrollikoda külastas ka Põhiõiguste Ametit, et saada teavet andmete kogumise kohta²³.

23

Kõnealustest kriteeriumidest kõige tähtsamad on kümme aluspõhimõtet, mis on esitatud joonisel 2 ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud III lisas. Neid põhimõtteid arutati 2009. aastal Prahas toimunud esimesel romade kaasamise Euroopa platvormil. Seejärel lisati need põhimõtted 8. juunil 2009 toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu istungi järelduste lisasse.

24

Kontrollikoja poolt programmitöö perioodil 2007–2013 valitud rakenduskavades sisalduvad tõrjutud roma elanikkonna integreerimist käsitlevad meetmed lisati perioodi 2014–2020 üheksasse uude rakenduskavasse. Kontrollikoda hindas nende üheksa uue rakenduskava põhjal uut Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raamistikku.

25

Auditi jooksul abistasid kontrollikoda romade integratsioonile spetsialiseerunud väliseksperdid. Kontrollikoda pani kokku ka neljast nõustajast koosneva rühma, kes abistas audiitoreid auditi lähenemisviisi koostamisel ja tagas romade integreerimise küsimuse oluliste aspektide arvesse võtmise.

26

Kuna tõrjutud romade integreerimist edendavatest meetmetest ja nende tulemustest võivad erinevad sidusrühmad väga erinevalt aru saada, pani kontrollikoda igas valitud liikmesriigis kokku fookusgrupid. Selle abil soovis kontrollikoda kokku tuua eksperdid ja sidusrühmade esindajad, et võimaldada neil iga külastatud liikmesriigis tehtud kontrollikoja esialgsete leidude põhjal jagada oma arvamusi romade kaasamise meetmete kohta. Hilisemas staadiumis korraldas kontrollikoda fookusgrupi lõppkohtumise 13 erineva sidusrühmaga (sh kontrollikoja nõustajate rühm). Kohtumise eesmärk oli vaadata läbi kontrollikoja esialgsed leiud ning arutada võimalikke järeldusi ja soovitusi.

Joonis 2

Romade kaasamise kümme aluspõhimõtet

Allikas: kontrollikoda.

18Teised romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku valdkondadega seotud ülesandeid täitvad peadirektoraadid on hariduse ja kultuuri peadirektoraat, tervise ja toiduohutuse peadirektoraat ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat.

19Programmitöö perioodil 2007–2013 anti neile neljale liikmesriigile kokku 14,1 miljardit eurot abi ERFi ja ESFi raames sotsiaalse kaasamise meetmete elluviimiseks. See moodustab 20% struktuurifondidest kõikidele liikmesriikidele sel perioodil sotsiaalse kaasamise meetmete elluviimiseks eraldatud kogusummast.

20Üks algselt välja valitud projekt jäeti asjakohasuse puudumise tõttu valimist välja.

21EURoma võrgustik on ELi liikmesriikide esindajatest koosnev Euroopa võrgustik, mille eesmärk on edendada struktuurifondide kasutust, et suurendada roma elanikkonda käsitlevate poliitikate mõjusust.

22Fundación Secretariado Gitano, EURoma võrgustiku tehniline sekretariaat: „Tackling Roma Needs in the 2014–2020 Structural Funds Programming Period - Guide to improve the planning process”, mai 2013.

23Põhiõiguste Amet asutati 2007. aastal ELi ametina, mille ülesanne on anda sõltumatut, tõenditepõhist nõu põhiõiguste kohta. Põhiõiguste Amet ja ÜRO Arenguprogramm on korraldanud eraldi ja ühiselt romade leibkondade uuringuid aastatel 2004, 2009, 2012 ja 2015.

Tähelepanekud

ELi ja liikmesriikide tasandi strateegiates saavutati edusamme, kuid enamik parandustest tehti liiga hilja, avaldamaks mõju programmitöö perioodil 2007–2013

27

Kontrollikoda uuris poliitilisi arenguid romade integratsioonimeetmete suunamisel ja võtmisel nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Esiteks hinnati poliitilisi arenguid ELi tasandil. Teiseks vaadati läbi romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad ja hinnati, kas need olid sobivaks vahendiks romade integratsiooniprobleemide paremaks lahendamiseks.

28

Kontrollikoda hindas, kas romade integreerimise algatustega seotud ELi strateegiline raamistik oli programmitöö perioodiks 2007–2013 kehtestatud ning kas sellesse tehti aja jooksul muudatusi või parandusi. ELi rahastatava romade integratsioonipoliitika mõjususe tagamiseks peaks komisjon toetama liikmesriikide tegevust ELi õigusaktide, poliitikaraamistike või konkreetsete suuniste kaudu.

Romade kaasamise ELi poliitikaalgatuse osas lepiti kokku 2011. aastal pärast 2004. ja 2007. aastal toimunud ELi laienemisi

ELi poliitikaalgatusi alustati liiga hilja, avaldamaks mõju programmitöö perioodi 2007–2013 kavandamisele

29

Romade kaasamise küsimus muutus ELi tasandil eriti oluliseks vahetult enne, kui aastatel 2004 ja 2007 ühinesid ELiga mitu Kesk- ja Ida-Euroopa riiki, millest osal oli suur roma elanikkond. Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia²⁴ ühinemispartnerluse lepingutes seati romade edasine integreerimine keskmise tähtajaga poliitiliseks prioriteediks.

30

EL ei seadnud aga romade integreerimist konkreetseks poliitiliseks prioriteediks pärast 2004. ja 2007. aastal toimunud ühinemisi. Algsetes perioodi 2007–2013 määrustes romade integreerimist ei mainitud. Samuti puudus nõue selle konkreetse prioriteedina kaasamiseks ERFi või ESFi rakenduskavadesse. Esimene konkreetne viide romade integreerimisele tehti 2010. aastal, kui ERFi määruses muudeti elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse kriteeriume²⁵.

31

2008. aastal hakkas komisjon tegema jõupingutusi tõrjutud romade olukorra parandamiseks. Pärast esimest 2008. aasta septembris toimunud ELi romadeteemalist tippkohtumist lõi komisjon romade kaasamise Euroopa platvormi, talitustevahelise romade rakkerühma, romade riiklike kontaktpunktide võrgustiku ja romade integreerimise näitajate töörühma, mida koordineerib Põhiõiguste Amet (vt punkt 94). Muudeks tugistruktuurideks on romade riiklike kontaktpunktide võrgustiku raames loodud kaks valdkondlikku töörühma ning kodanikuühiskonna organisatsioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja akadeemiliste võrgustikega toimuvad regulaarsed konsultatsioonikohtumised. Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat korraldab koos Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimise eest vastutavate peadirektoraatidega regulaarseid teabekogumiskülastusi ja kõrgetasemelisi kahepoolseid dialooge liikmesriikidega. Nimetatud külastused võimaldavad riiklikel ja kohalikel ametiasutustel, kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja kõikidel asjaomastel komisjoni talitustel vahetult poliitilisi arenguid arutada.

32

Alles 2011. aasta aprillis avaldati esimesed olulised romade integratsiooni käsitlevad ELi tasandi dokumendid: komisjoni teatis romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta²⁶. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu²⁷ võttis seejärel maikuus vastu järeldused, millega liikmesriigid võtsid endale kohustuse koostada, ajakohastada ja edasi arendada oma romasid käsitlevaid riiklikke integratsioonistrateegiaid. See leidis aset pärast seda, kui Euroopa Komisjon tegi oma õigusküsimuste, põhiõiguste ja kodakondsuse voliniku kaudu romade olukorra viimaste arengute kohta avalduse, milles märkis, et Euroopa ei ole koht, kus inimesi diskrimineeritakse etnilise või rassilise päritolu alusel. Volinik viitas ka sellele, et komisjon oli valmis algatama ühe liikmesriigi (Prantsusmaa) vastu rikkumismenetluse, kuna vaba liikumise direktiivi oli kohandatud diskrimineerivalt ning see oli Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga vastuolus. Euroopa Ülemkogu 2011. aasta juuni järeldustes märgiti ära romade kaasamise olulisus ja kutsuti üles tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu poolt liikmesriikide strateegiate koostamise, ajakohastamise ja edasi arendamise kohta antud järeldusi viivitamatult ellu viima.

33

See oli esimene konkreetselt roma elanikkonnarühma puudutav ELi algatus, mis sisaldas ka järelkontrollimehhanismi. Igal liikmesriigil soovitati koostada oma romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia. Nimetatud algatusega loodi romade kaasamiseks usaldusväärne raamistik ja määrati kindlaks valdkonnad, kus tuleks meetmeid võtta ja eesmärke seada. Täpsemalt määrati kindlaks neli peamist prioriteetset sekkumisvaldkonda: haridus, tööhõive, tervishoid ja eluasemed. Liikmesriikidel paluti nimetatud valdkondades kehtestada saavutatavad eesmärgid.

34

Liikmesriikidel ei palutud diskrimineerimisvastaste meetmetega eraldi tegeleda või sellega seonduvaid eesmärke kehtestada. Neid käsitleti valdkonnaülese teemana kõigi nelja eespool mainitud valdkonna puhul²⁸; sellest hoolimata ei seatud peaaegu kunagi konkreetseid mõõdetavaid diskrimineerimisvastaseid näitajaid ja eesmärke. See on kehtiva poliitikaraamistiku oluline puudujääk, kuna raskendab komisjonil tehtud edusamme hinnata.

Romade elanikkonna kaasamine alates 2011. aastast: poliitikapõhisest lähenemisviisist poliitilise üksmeeleni

2013. aastal vastu võetud nõukogu soovitus romade integreerimise kohta

35

Nõukogu 2013. aasta soovitus²⁹ oli esimene ELi õigusakt, mis käsitles ainult romade integratsiooni, ning see oli põhjalik edasiminek ELi lähenemisviisis romade kaasamisele. Poliitikapõhise lähenemisviisi jätkamise asemel kehtestati soovituses roma elanikkonna kaasamine liikmesriikide poliitilise kohustusena, mis kajastab inimõigusi kaitsvaid sätteid. Soovituses antakse konkreetsed suunised, võimaldamaks liikmesriikidel parandada ja kiirendada romade integreerimise edendamist hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas. Samuti sisaldab see suuniseid horisontaalsete poliitikameetmete kohta; mis omakorda sisaldavad suuniseid diskrimineerimisvastase võitluse kohta. Soovituses viidatakse ka selgesõnaliselt romavastasusele, mille all mõeldakse ajaloolisest diskrimineerimisest innustatud rassismi erivormi.

Komisjon annab alates aastast 2012 riigipõhiseid soovitusi romade kaasamise kohta

36

Komisjon on andnud riigipõhiseid soovitusi romade kaasamise kohta alates aastast 2012. Sellest ajast alates on riigipõhiseid soovitusi antud viiele suure romade vähemusega liikmesriigile: Bulgaaria, Ungari, Slovakkia, Tšehhi Vabariik ja Rumeenia. Tabelis 2 on toodud kõigile viiele liikmesriigile antud riigipõhiste soovituste üksikasjad.

Tabel 2

Romade integratsiooni kohta viiele asjaomasele liikmesriigile antud riigipõhiste soovituste teemad

| 2012 | 2013 | 2014 | 2015
Bulgaaria | Romade üldine integratsioon | Haridus | Tööhõive/haridus | Haridus
Tšehhi Vabariik | e/k | Haridus | Haridus | Haridus
Ungari | Romade üldine integratsioon | Vaesus/haridus | Vaesus/haridus | Haridus
Rumeenia | e/k | Romade üldine integratsioon/haridus | Tööhõive/haridus | Haridus
Slovakkia | Haridus | Haridus | Haridus | Haridus

Allikas: komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.

37

Komisjon on ka tihedalt jälginud kahe asjaomase võrdset kohtlemist käsitleva direktiivi³⁰ rakendamist (tabel 3 sisaldab täpsemaid üksikasju rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi rakendamise kohta). Komisjon algatas 2014. aastal rikkumismenetluse Tšehhi Vabariigi vastu ja 2015. aastal Slovakkia vastu. Mõlemal juhul puudutas see romadest õpilaste segregatsiooni haridussüsteemis. Ülejäänud juhtumid ei ole konkreetselt romadega seotud. Komisjon teeb ka järelevalvet selle üle, kuidas viiakse ellu nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega. Nimetatud raamotsus on jõustatav alates 2014. aastast.

Tabel 3

Rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi 2000/43/EÜ rakendamise järelevalve

Liikmesriik | Ülevõtmine | Rikkumine¹
Tähtaeg | Tähtajaks lõpetatud | Liikmesriigi õigusaktid ei ole ELi õigusaktidega kooskõlas | Liikmesriik ei kohaldanud ELi õigusakte korrektselt
Belgia | 19.7.2003 | √ |  |
Bulgaaria | 1.1.2007 | √ |  | Lõpetatud
Tšehhi Vabariik | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud | Avatud
Taani | 19.7.2003 | √ | Lõpetatud | Lõpetatud
Saksamaa | 19.7.2003 | √ |  |
Eesti | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud |
Iirimaa | 19.7.2003 | √ |  |
Kreeka | 19.7.2003 | √ |  |
Hispaania | 19.7.2003 | √ | Lõpetatud |
Prantsusmaa | 19.7.2003 | √ |  |
Horvaatia | 1.7.2013 | √ |  |
Itaalia | 19.7.2003 | √ |  |
Küpros | 1.5.2004 | √ |  |
Läti | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud |
Leedu | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud |
Luksemburg | 19.7.2003 | √ |  |
Ungari | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud |
Malta | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud |
Madalmaad | 19.7.2003 | √ | Lõpetatud |
Austria | 19.7.2003 | √ | Lõpetatud |
Poola | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud | Lõpetatud
Portugal | 19.7.2003 | √ | Lõpetatud |
Rumeenia | 1.1.2007 | √ | Lõpetatud |
Sloveenia | 1.5.2004 | √ |  | Avatud
Slovakkia | 1.5.2004 | √ | Lõpetatud | Avatud
Soome | 19.7.2003 | √ |  | Lõpetatud
Rootsi | 19.7.2003 | √ | Lõpetatud |
Ühendkuningriik | 19.7.2003 | √ | Lõpetatud | Lõpetatud

1Teave seisuga detsember 2015.

Märkus: ainult Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia rikkumismenetlused on seotud konkreetselt romadega.

Allikas: komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.

Komisjoni avaldatud suunised ja tõhustatud koostöö Euroopa Nõukoguga

38

Nende peamiste algatuste kõrval on komisjon väljastanud ka mitu poliitilist suunist romade kaasamise rahastamise kasutamiseks. Need hõlmavad muu hulgas romasid ja tõrjutud kogukondi käsitlevaid temaatilisi suuniseid, tõrjutud roma kogukondade integratsiooni käsitleva temaatilise eeltingimuse alast dokumenti ning liikmesriikidele antud juhise kavandit Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise kohta võitluses haridusliku ja ruumilise segregatsiooniga.

39

Lisaks väljastas komisjon 2014. aastal Euroopa partnerluse käitumisjuhendi, milles sätestatakse, et liikmesriigid peaksid partnerluslepingutesse kaasama kodanikuühiskonna organisatsioone ja tagama, et need osaleksid aktiivselt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate programmide elluviimisel³¹.

40

Romade integratsioonialase tegevuse tõhustamiseks on komisjon alates 2011. aastast teinud tihedamat koostööd Euroopa Nõukoguga – organisatsiooniga, millel on selles valdkonnas palju kogemusi (vt punkt 13). Täpsemalt on komisjon osalenud Euroopa Nõukogu sekretariaadi korraldatud kohtumistel ja teatavates ühisprogrammides (ROMACT³² ja ROMED³³) koos Euroopa Nõukoguga.

Edusammud liikmesriikide tasandil: võeti vastu romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, kuid mõningad puudused siiski püsivad

41

Kõikidel roma elanikkonnaga liikmesriikidel paluti 2011. aastal koostada perioodiks 2011–2020 romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, või kui selline strateegia oli juba olemas, kohandada see ELi romade integreerimise eesmärkidega. Nimetatud strateegiates tuleks kehtestada eesmärgistatud tegevused ning nende elluviimise rahastamist (riiklik, ELi ja muu) puudutav teave. Samuti tuleks neis esitada praeguste takistuste eemaldamise võimalikud lahendused, et muuta ELi rahaliste vahendite kasutus mõjusamaks ja luua alust usaldusväärsele järelevalvemehhanismile, millega tagataks romadele konkreetsed tulemused.

42

Kõnealuste romade integratsioonistrateegiate puhul tegi kontrollikoda järgmist:

–uuris külastatud liikmesriikide romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate sisu;

–kontrollis, kas asjaomased sidusrühmad olid romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimiseks kindlaks määratud ja mis ülesandeid täitsid riiklikud romade kontaktpunktid selles kontekstis;

–hindas järelevalvekorda selle elluviimise seisukohast; ning

–kontrollis, kuidas komisjon oli hinnanud liikmesriikide aruandeid romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise kohta.

Romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad

Kõik külastatud liikmesriigid olid romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad vastu võtnud

43

Pärast komisjoni teatise avaldamist, milles paluti liikmesriikidel romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad vastu võtta, võtsid kõik liikmesriigid³⁴ nimetatud strateegiad vastu. Osa liikmesriikidest valis romade integratsiooniks kooskõlastatud poliitikameetmed, mida kontrollikoda luges romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegiaga võrdväärseks. Pärast romasid käsitlevaid riiklikke integratsioonistrateegiaid koostati kõigis neljas külastatud liikmesriigis tegevuskavad. Samuti loodi neis romade riiklikud kontaktpunktid.

44

Komisjon ei nõudnud, et diskrimineerimisvastane võitlus peaks kuuluma romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate peamiste prioriteetide hulka. Bulgaaria, Ungari³⁵ ja Hispaania romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates mindi neljast ettenähtud põhivaldkonnast (haridus, tööhõive, tervishoid ja eluase) kaugemale: neis riikides lisati konkreetselt diskrimineerimisvastast võitlust käsitlev peatükk. Rumeenia romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias viidati samuti diskrimineerimisvastasele võitlusele, ent ainult kaudselt, kui arutati nelja ettenähtud põhivaldkonda. Neljast valitud liikmesriigist olid diskrimineerimisevastaseid eesmärke kehtestanud ainult Bulgaaria ja Ungari.

45

Neljast romasid käsitlevast riiklikust integratsioonistrateegiast kolm sisaldasid hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluasemega seotud eesmärke. Neljas ehk Ungari romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia sisaldas üldiseid eesmärke, kuid selles puudusid nendega seonduvad kvantifitseeritavad sihtväärtused, ning mitte kõik eesmärgid ei olnud konkreetselt roma elanikkonnaga seotud, nt eluaseme valdkonnas. Kuigi strateegia sisaldas asjaomast teavet roma elanikkonna kohta Ungaris, ei olnud seda kasutatud romasid puudutavate näitajate ega romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia lähteväärtuste koostamiseks. Rumeenia romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia sisaldas vaid teatud näitajate puhul lähteväärtusi. See raskendas nimetatud romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate raames saavutatud tulemuste hindamist, kuna lähteolukord oli teadmata.

Kõikides romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates viidatakse kümnele romade kaasamise ühisele aluspõhimõttele

46

Kõikides strateegiates viidatakse kas otseselt (Bulgaaria, Ungari ja Hispaania) või kaudselt (Rumeenia) romade kaasamise kümnele ühisele aluspõhimõttele (vt punkt 23 ja joonis 2). Kontrollikoda leidis aga, et liikmesriigid ei olnud oma strateegiate koostamisel alati lähtunud kümnest ühisest aluspõhimõttest:

oHispaania ja Bulgaaria puhul esitati kirjalikku tõendusmaterjali kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimise kohta ja riiklike ametiasutuste poolt vabaühenduste panuse kohta koostatud tagasiside kohta,

oRumeenia ja Ungari olid vaid osaliselt järginud ühist aluspõhimõtet nr 9 kodanikuühiskonna kaasamise kohta ja ühist aluspõhimõtet nr 10 romade aktiivse osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel:

–Rumeenias toimus konsulteerimine mitme koosoleku näol juba enne romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia vastuvõtmist, kuid kodanikuühiskonna organisatsioonid seadsid kahtluse alla nende läbipaistvuse ja arvu. Kodanikuühiskonna organisatsioonid märkisid veel, et neid ei olnud teavitatud sellest, kuidas nende panust arvesse võeti. Kontrollikoda ei leidnud tõendeid selle kohta, kas ja kuidas Rumeenia ametiasutused võtsid vabühenduste panust arvesse,

–Ungaris oli vähe tõendeid selle kohta, kuidas romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia konsultatsiooniprotsess toimus ja romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia kaasajastatud versioon ei sisaldanud teavet selle kohta, kas ja kuidas võeti erinevate sidusrühmade kommentaare arvesse. Tegevuskava suhtes ei olnud konsulteerimist korraldatud. Lisaks oli romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia kõige olulisemate meetmete elluviimiseks peale riigiasutuste nimetatud veel kaks kodanikuühiskonna organisatsiooni. Sellega tõrjuti muud kodanikuühiskonna organisatsioonid tegevusest eemale.

Romasid käsitlevates riiklikes strateegiates ei täpsustata liikmesriikidele kättesaadavat rahalist abi romade kaasamismeetmete toetamiseks

47

Kontrollikoja analüüs näitas, et Bulgaaria, Ungari ja Hispaania romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad ei sisaldanud teavet romadega seotud meetmete jaoks eraldatud rahalisi vahendeid, ei riikliku eelarve ega ERFi või ESFi rakenduskavadest kaasrahastatavana ELi eelarvest. Bulgaaria romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias märgiti, et ELi rahalised vahendid olid romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia projektide peamine rahastamisallikas. Ainult Rumeenia oli ette näinud eelarve, kuigi see sisaldas mõningaid ebakõlasid: ERFi ei olnud romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias rahastamisallikana mainitud, kuigi seda oli sellena kasutatud alates ERFi muutmisest 2010. aastal ja enne kui romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia oli isegi vastu võetud³⁶. Romade kaasamisega seotud probleemidega tegelemiseks eraldatud rahaliste vahendite kohta teabe puudumine raskendab hinnata, kas liikmesriikide strateegiad olid algusest peale üldse realistlikud.

Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise vastutusvaldkondade jagamine: romade riiklikud kontaktpunktid

48

Kõik kontrollikoja analüüsiga hõlmatud liikmesriigid olid loonud romade riiklikud kontaktpunktid ja kindlaks määranud nende vastutusvaldkonnad vastavalt komisjoni 2011. aasta teatises toodud nõuetele. Romade riiklikud kontaktpunktid vastutavad romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia väljatöötamise ja elluviimise koordineerimise eest. Kontaktpunktid teevad romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate raames tehtud edusammude järelevalvet ja jagavad seda teavet komisjoniga³⁷. Romade riiklike kontaktpunktide volitused on aga piiratud. Tegevustasandi ülesannete määramine liikmesriikide ministeeriumidele tähendas, et valitud liikmesriikide romade riiklikel kontaktpunktidel puudusid tööhõive, hariduse, eluaseme ja tervishoiu valdkondades volitused. Romade riiklikel kontaktpunktidel puudusid ka volitused integratsiooniprogrammidele rahaliste vahendite andmise üle otsustamiseks.

49

Üheksa valitud romade riikliku kontaktpunkti suurus, struktuur ja ülesanded olid vägagi erinevad. Mitu romade riiklikku kontaktpunkti oli mõne teise nime all olemas olnud juba enne, kui komisjon võttis vastu romade riikliku kontaktpunkti kontseptsiooni; mõnele kontaktpunktile määrati pärast seda ilma täiendavate vahenditeta veel lisaülesandeid³⁸. Bulgaaria romade riikliku kontaktpunkti suutlikkus oli ebapiisav, nagu kirjeldatud punktis 50.

50

Kontrollikoda leidis romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia elluviimise ülesannete määramise puhul aga kaks puudust. Esiteks leiti, et Rumeenias ja Hispaanias oli koostöö kehv. Teiseks leiti, et Bulgaarias ja Hispaanias valitses ülesannete ja ressursside vahel ebakõla.

–Rumeenias leidis kontrollikoda, et romade riikliku ameti ja erinevate ministeeriumide vahel andmete jagamise alane kehv koostöö seadis ohtu romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia nõuetekohase järelevalve. Hispaanias leidis kontrollikoda sarnase olukorra, kus olemasolevad koordineerimisasutused (nagu tehnilise koostöö rühm) ei suutnud usaldusväärset teavet anda ega poliitikaid koordineerida, mis viitas parema koostöö vajadusele, et tagada romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia nõuetekohane elluviimine. Mõlemad näited kehvast koordineerimisest pärssisid usaldusväärsete andmete kogumist, raskendades romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia elluviimise järelevalvet.

–Bulgaarias anti romade riiklikule kontaktpunktile vähe volitusi ja ressursse, hoolimata asjaolust, et see oli üks peamine romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia elluviimise ja järelevalvega tegelev asutus. Mitu mittetulundusühingut Bulgaarias juhtisid tähelepanu poliitilise tahte puudumisele³⁹. Sarnast probleemi täheldati Hispaania romade riikliku kontaktpunkti 2014. aasta eduaruandes.

Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate edenemise järelevalve puudused

51

Kontrollikoda leidis, et romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate edenemise järelevalve ja hindamine oli oluline probleem kõikides külastatud liikmesriikides (vt ka punkt 74):

–Bulgaarias ei olnud romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia jaoks konkreetseid järelevalve- ja aruandlusmenetlusi kehtestatud. Lisaks ei olnud kõikidel meetmetel kvantifitseeritavaid eesmärke;

–Ungaris oli küll programmi järelevalveks näitajate süsteem välja töötatud, kuid selles sisalduvat teavet ei olnud alates 2012. aastast ajakohastatud;

–Rumeenias nõrgendas järelevalveprotsessi oluliselt romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias kehtestatud näitajate alase teabe puudumine ja elluviimisprotsessiga seotud struktureeritud finantsandmete puudumine. Järelevalvearuannetes ei mainitud kehtestatud eesmärke ega nende saavutamise ulatust, mis raskendas nende elluviimise mõjususe hindamist; ning

–Hispaanias sisaldas perioodi 2014–2016 tegevuskava ainult 2014. aasta tegevuste kirjeldust. 2015. aasta tegevused pandi paika alles 2015. aasta keskel ning see pärssis kõnealuse aasta kavandamisprotsessi.

Komisjoni hinnang romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimisele

52

Euroopa Komisjon hindas neid riiklikke strateegiaid, määrates kindlaks nende puudused, ja esitas oma järeldused 2012. aasta mai teatises (Romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad: esimene samm ELi raamistiku rakendamise suunas). 2013. aastal hakkas komisjon tegema iga-aastaseid hindamisi romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise edukuse kohta. Iga-aastane hindamine sisaldab teavet käsitlemist vajavate üldiste puuduste kohta. Viimaste aastate hindamiste peamised järeldused viitavad tõsiasjale, et strateegiate edukaks elluviimiseks vajalikke eeltingimusi ei olnud ikka veel kehtestatud, mis muutis romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimise aeglaseks. Puudusid järgmised elemendid: täpsed eesmärgid ja neile vastavad meetmed roma laste segregatsiooni vastu võitlemiseks haridussüsteemis, elluviimise selgem ajaline raamistik ja selgem rahastamise eraldamine ning samuti romade diskrimineerimise ja rassismi vastu võitlemise meetmed.

53

Pärast seda on liikmesriigid teinud mõningaid edusamme oma romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimisel. Komisjoni 2015. aasta aruanne näitas siiski, et osa vähemalt 2012. aastast alates püsinud puudustest ei olnud 2014. aastaks ikka veel kõrvaldatud: mõningaid strateegiate edukaks elluviimiseks vajalikke tingimusi ei olnud endiselt kehtestatud. See kinnitas kontrollikoja poolt neljas valitud liikmesriigis tehtud tähelepanekuid.

54

Näiteks oli strateegiates kehtestatud eesmärk võidelda roma laste segregatsiooni vastu haridussüsteemis, kuid selle saavutamiseks kehtestatud meetmete ja eesmärkide ebapiisavuse tõttu oli seda keeruline saavutada. Kui sellised meetmed ka olid kehtestatud, oli nende elluviimise ajakava ja rahastamiskord ebaselge. Nimetatud puudused on aeglustanud romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimist. Bulgaaria eduaruandes viidati ka poliitilise tahte puudumisele ja diskrimineerimisvastaste meetmete parandamise vajadusele.

55

Nimetatud puudused, eriti segregatsiooniprobleem hariduses, on lisatud mitmele liikmesriigile esitatud riigipõhistele soovitustele. Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia suhtes algatas komisjon isegi nendel põhjustel rikkumismenetlused (vt punkt 37).

56

Programmitöö perioodi 2014–2020 alguses kontrollis komisjon, kas nimetatud elemente oli partnerluslepingutes käsitletud. Komisjon kasutas seoses kontrollikoja poolt hinnatud perioodi 2014–2020 rakenduskavadega korraldatud järelevalvekomisjoni kohtumistel oma nõuandvat rolli, et juhtida tähelepanu romadega seotud riigipõhiste soovituste asjakohasusele.

Perioodil 2014–2020 pööratakse võrreldes perioodiga 2007–2013 romade integratsioonimeetmetele ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas rohkem tähelepanu

57

Kontrollikoda analüüsis, kas romade integratsioonile oli perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika raamistikus selgesti viidatud. Samuti kontrolliti, kuidas romade integratsioonialgatuste jaoks ERFi ja ESFi kaasrahastamist saavad liikmesriigid tagasid, et ELi tasandil välja töötatud algatused olid asjaomaste riiklike strateegiate ja rakenduskavadega hõlmatud.

58

Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul hindas kontrollikoda, kas romade integratsioonile oli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistikus selgesti viidatud ja kas komisjon oli programmitöö perioodil 2007–2013 tekkinud puudused kõrvaldatud. Mõlema perioodi puhul uuris kontrollikoda, kas komisjon ja liikmesriigid olid romade integratsiooni valdkonnas kehtestanud mõjusa järelevalvesüsteemi.

Kuigi perioodi 2007–2013 õigusraamistikus ei mainita romade integreerimist, viitasid valitud liikmesriigid sellele oma rakenduskavades

Perioodi 2007–2013 kontrollitud rakenduskavades viidati romade integratsioonile üldiselt

59

Programmitöö perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika raamistiku koostamise ajal ei olnud veel romade integratsiooni ELi tasandi prioriteedina määratletud. Mõistet „romad” ei kasutatud perioodi 2007–2013 määrustes. Sellest hoolimata oli kõigil neljal külastatud liikmesriigil vähemalt üks piirkondlik või riiklik romade integratsioonistrateegia või võrdväärne programm. Kõik liikmesriigid käsitlesid romade integratsiooni vähemalt osas oma rakenduskavadest tabelis 4 kirjeldatud kujul.

Tabel 4

Viited romade kaasamisele perioodi 2007–2013 ERFi ja ESFi rakenduskavades

| Konkreetne sihtrühm | Konkreetsed näitajad | Viited roma kogukonnale
| haavatavatele rühmadele suunatud meetmetes | kõige vähem arenenud piirkondade abistamisele suunatud meetmetes
Bulgaaria | X | X | X |
Hispaania | X |  | X |
Ungari |  | X | X | X
Rumeenia |  | X | X |

Allikas: komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.

60

Hoolimata ERFi määruse muutmisest 2010. aastal, kaasrahastati enamikku kontrollikoja valimis sisalduvatest tõrjutud romadega seotud meetmetest ESFist (vt punkt 30). Suur osa nimetatud meetmetest (17st 7) oli seotud tööhõivega (vt tabel 5). Seda selgitab asjaolu, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 162 märgitakse, et ESFi projektid ja meetmed peavad omama seost tööhõivega. Samas lubatakse ESFi määrusega sotsiaalse kaasatuse meetmete rahastamist ja seda isegi soovitatakse teha. See ei anna ametiasutustele õiguskindlust, et ESFi rahastamist võib kasutada mistahes sotsiaalse kaasamise meetmete jaoks, hoolimata nende seotusest tööhõivega.

Tabel 5

Kontrollitud projektide tegevusvaldkonnad

Bulgaaria | ESF | ERF
Projekt 1 | Projekt 2 | Projekt 3 | Projekt 4 | Projekt 5
Haridus |  | √ |  |  |
Tööhõive |  |  | √ |  |
Tervishoid |  |  |  | √ |
Sotsiaalne kaasatus | √ |  |  |  |
Sotsiaalne taristu |  |  |  |  | √
Ungari | ESF
Projekt 6 | Projekt 7 | Projekt 8 | Projekt 9 | Projekt 10
Haridus |  |  |  |  | √
Tööhõive | √ | √ |  |  |
Tervishoid |  |  |  |  |
Sotsiaalne kaasatus |  |  | √ | √ |
Sotsiaalne taristu |  |  |  |  |
Rumeenia | ESF | ERF
Projekt 11 | Projekt 12 | Projekt 13 | Projekt 14 | Projekt 15
Haridus |  |  | √ |  |
Tööhõive | √ |  |  |  |
Tervishoid |  | √ |  |  |
Sotsiaalne kaasatus |  |  |  | √ |
Sotsiaalne taristu |  |  |  |  | √

Hispaania | ESF (diskrimineerimisvastase võitluse rakenduskava) | ESF (Andaluusia rakenduskava)
Projekt 16 | Projekt 17 | Projekt 18 | Projekt 19
Haridus |  | √ |  |
Tööhõive | √ |  | √ | √
Tervishoid |  |  |  |
Sotsiaalne kaasatus |  |  |  |
Sotsiaalne taristu |  |  |  |

Märkus: asjaomased ERFist rahastatud sotsiaaltaristu projektid olid Ungaris ellu viidud, kuid neid ei valitud auditi jaoks, kuna need ei olnud 2013. aastaks veel lõpetatud.

Allikas: kontrollikoda.

Perioodi 2007–2013 ERFi ja ESFi rakenduskavad sisaldasid piiratud viiteid romade integratsioonistrateegiatele ja vähesel määral romasid käsitlevaid näitajaid

61

Ainult seitse perioodil 2007–2013 uuritud ERFi ja ESFi rakenduskavadest viitasid romasid käsitlevale riiklikule integratsioonistrateegiale ja kolmes rakenduskavas kehtestati romasid käsitlevad näitajad:

–inimressursside arendamise rakenduskava Rumeenias viitas selgesõnaliselt rakenduskava jõustumisel kehtinud romade integratsioonistrateegiale. Kõnealuse integratsioonistrateegia elluviimine oli üks rakenduskavaga kehtestatud eesmärkidest. Kuigi see rakenduskava ei olnud konkreetselt roma kogukonnale suunatud, sisaldas see ka väljundi- ja tulemusnäitajat, mis puudutasid konkreetselt romasid;

–kontrollikoja valitud Bulgaaria ESFi rakenduskava sisaldas teatud meetmete puhul samuti romadega seotud väljundi- ja tulemusnäitajaid; ning

–kontrollikoja valitud Ungari rakenduskava sisaldas ühte romasid puudutavat näitajat, mis ei olnud otseselt mõne konkreetse meetmega seotud.

Ülejäänud neli valitud rakenduskava ei sisaldanud romasid käsitlevaid näitajaid.

Perioodi 2007–2013 uuritud rakenduskavades ei täpsustatud romade integratsioonile antava finantsabi üksikasju

62

ESFi rahastamist anti vastavalt prioriteetsetele teemadele: eesmärkidele, mille saavutamisele ESFi toetused olid suunatud. Romade integratsioonialgatustega aidati kõige tõenäolisemalt kaasa sotsiaalset kaasamist puudutavate ESFi prioriteetsete teemade eesmärkide saavutamisele⁴⁰. Seitsmeaastase programmitöö perioodi jooksul oli sotsiaalse kaasamise prioriteetse suunaga ESFi rakenduskavades sisalduvatele sotsiaalse kaasamise meetmetele algselt eraldatud 11,5 miljardit eurot (ELi ja liikmesriikide vahendid). Puudus aga finantsteave selle kohta, kui suur osa rahastamisest oli ette nähtud tõrjutud roma kogukondade integratsioonile. Lisaks oli romade kaasamise algatuste puhul võimalik saada rahastamist muude, üldisemate prioriteetsete teemade raames, nagu hariduse ja tööhõivega seotud teemad.

63

ERFi rahastamist anti ka vastavalt teistele prioriteetsetele teemadele, millest kõige asjaomasem romade integratsiooni puhul oli sotsiaaltaristu⁴¹. Selle prioriteetse teema raames eraldati rahastamist kokku 18,6 miljardit eurot. See sisaldas peamiselt peavoolutoetusi, mis ei olnud konkreetsetele rühmadele suunatud, nagu selgitatud 4. selgituses.

4. selgitus

Peavoolu ja eesmärgistatud toetus: täiendavad romade kaasamise lähenemisviisid

Peavoolu toetus viitab üldsusele suunatud poliitikatele, milles ei eristata toetusesaajaid nende rassilise ja etnilise päritolu või muude asjasse mittepuutuvate asjaolude alusel.

Eesmärgistatud toetus viitab poliitikatele, mis on selgesõnaliselt, kuid mitte ainult, suunatud ühele või mitmele konkreetsele sihtrühmale, nagu konkreetne vähemusrühm.

Kogemused näitavad, et romad integreeruvad ühiskonda tõenäoliselt paremini siis, kui neil on võimalik toetusi saada ka peavoolu algatuste raames, mis ei ole ainult neile suunatud. Selle haldamiseks ei ole ühtset mudelit: tuleb kasutada spetsiaalselt välja töötatud lähenemisviisi, milles võetakse arvesse kohalikke asjaolusid⁴².

64

Enne ERFi määruse muutmist 2010. aastal ei olnud ERFist võimalik konkreetsetele rühmadele suunatud toetust anda, välja arvatud liikmesriikides, kes olid ELiga ühinenud pärast 1. maid 2004, ning teatavatel tingimustel. Pärast selle muudatuse tegemist on tõrjutud kogukondadele, sh romadele suunatud integreeritud eluasemekavadele kaheksas liikmesriigis⁴³ kokku antud 80 miljonit eurot.

65

Kontrollikoja analüüs näitas veel, et paljud liikmesriigid ei kogunud andmeid etnilise päritolu kohta ega suutnud seetõttu konkreetses geograafilises piirkonnas roma elanikkonna suurust kindlaks määrata ja selle rühma konkreetseid probleeme hinnata. See võis põhjustada probleeme romade integratsiooni rahastamiseks vajalike vahendite suuruse kindlaksmääramisel.

Suuremat tähelepanu romade probleemidele ELi tasandil kajastati perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raamistikus

ESIFi finantsabi parem ühtlustamine Euroopa 2020. aasta strateegia ja komisjoni riigipõhiste soovitustega

66

ESIFi määrustes⁴⁴ (st ühissätete määrus, ERFi määrus ja ESFi määrus) sätestatakse, et ESIFist tuleb anda toetusi, mis on kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020” ning asjaomaste riigipõhiste soovitustega.

67

Neljast külastatud liikmesriigist kolme (Bulgaaria, Ungari ja Rumeenia) partnerluslepingud sisaldasid viiteid alates 2012. aastast esitatud roma kogukonda puudutavatele konkreetsetele riigipõhistele soovitustele. Olukord oli samasugune ka Slovakkia puhul. Hispaaniale sellist riigipõhist soovitust ei esitatud.

68

Romade integratsiooniga seotud riigipõhised soovitused on peamiselt puudutanud haridust (vt ka punkt 36 ja tabel 2). Rakenduskavade koostamise ajal julgustas komisjon selle teema kohta riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriike peavoolu hariduspoliitikate reformimiseks kasutama ELi rahastamist, et tagada romadele võrdne juurdepääs haridussüsteemile. Ungaris olid aga kontrollikoja poolt läbi vaadatud programmitöö perioodi 2014–2020 rakenduskavades sisalduvad hariduse desegregatsioonimeetmed ebapiisavalt üksikasjalikud. Seetõttu ei ole kontrollikoda kindel, et Ungaril õnnestub oma haridussüsteemis esinev segregatsioon ESIFi abiga kõrvaldada (vt 5. selgitus).

5. selgitus

ESIFi raamistikus hariduse valdkonnas desegregatsioonimeetmete puudumine Ungaris

Perioodi 2007–2013 Ungari sotsiaalse uuenemise rakenduskava prioriteedi nr 3 raames käsitleti haridust ja kasutati näitajana mitut aktiivset kohalikku hariduse desegregatsiooniprogrammi. Mõiste „desegregatsioon” kasutamine on kaudne viide romade sihtrühmale. Näitaja oli suunatud ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja aladele ning selle sihtväärtus oli 100 elluviidud programmi aastaks 2013 (2007. aasta eesmärk oli 2).

Seda näitajat ei olnud aga lisatud rakenduskava viimasesse muudetud versiooni. Seetõttu ei olnud näitajat mõõdetud ega mõõdeta ka programmitöö perioodi lõpus. Puudub ka üksikasjalik kirjeldus sellest, milliseid hariduse desegregatsioonimeetmeid kavatseb Ungari võtta programmitöö perioodil 2014–2020. See näitab, et hariduses esineva segregatsiooniprobleemi lahendamisele struktuurifondide abil ei ole panustatud.

Tõrjutud kogukondadele (nagu romad) suunatud investeerimisprioriteet 12s ELi liikmesriigis

69

Perioodi 2014–2020 ESIFi raamistikus pannakse ka suuremat rõhku sellele, et tagada ESIFi raames kaasrahastatavate rakenduskavade eesmärkide kooskõlastatus ELi prioriteetidega. See hõlmab ESFi rakenduskavade jaoks konkreetset investeerimisprioriteeti, milles selgesõnaliselt mainitakse romasid. Kõnealune investeerimisprioriteet (IP 9 alapunkt ii – „Tõrjutud kogukondade, näiteks romade integreerimine”) sisaldas seost riigipõhistes soovitustes esitatud poliitikaprioriteetide ja ELi rahastamisprioriteetide vahel ning pakkus konkreetse viisi sel eesmärgil rahaliste vahendite eraldamiseks.

70

Lisaks viitab üks eeltingimustest⁴⁵, st kaasrahastamisele seatavatest kriteeriumidest, konkreetselt sellele investeerimisprioriteedile, tagades seeläbi, et sellele pööratakse rakenduskavades nõuetekohast tähelepanu. Romade integratsiooni eeltingimus IP 9 alapunkti ii puhul on: „[---] rakendatud on riiklik romade kaasamise strateegiline poliitikaraamistik”.

71

Kõik viis romade kaasamise kohta riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriiki (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia) olid lisanud IP 9 alapunkti ii vähemalt ühte oma perioodi 2014–2020 rakenduskavadest (vt tabel 6). Nimetatud viis liikmesriiki olid eelnevalt oma partnerluslepingutesse lisanud ettepanekud selle kohta, kuidas romade kaasamiseks ELi vahendeid kasutada.

72

Veel seitse liikmesriiki (Belgia, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria ja Poola) olid samuti lisanud IP 9 alapunkti ii vähemalt ühte rakenduskavasse. Teisisõnu olid 12 liikmesriiki, milles elab üle 90% ELi hinnangulisest roma elanikkonnast, lisanud IP 9 alapunkti ii vähemalt ühte rakenduskavasse. Tabelis 6 on näidatud, et programmitöö perioodiks 2014–2020 eraldatakse IP 9 alapunktile ii 1,5 miljardit eurot.

Tabel 6

Investeerimisprioriteedi 9 alapunkti ii („Tõrjutud kogukondade, näiteks romade integreerimine”) raames liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud summad programmitöö perioodil 2014–2020

Liikmesriik
Summa
(miljonites eurodes)
Osakaal liikmesriigi kogu ESFi rahastamisest
Osakaal IP 9 alapunkti ii raames saadavast kogurahastamisest

Ungari¹
470
10,0%
85%

Rumeenia¹
372
7,8%

Tšehhi Vabariik¹
200
5,8%

Bulgaaria¹
143
9,4%

Slovakkia¹
99
4,6%

Kreeka
73
2,0%
15%

Itaalia
71
0,7%

Hispaania
48
0,6%

Poola
19
0,1%

Belgia
10
1,0%

Prantsusmaa
8
0,1%

Austria
4
0,9%

Kokku
1518
e/k
100%

1Romasid puudutavate riigipõhiste soovitustega liikmesriigid.

Allikas: komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.

73

Neis liikmesriikides ei sisalda aga kõik suurte romade elanikkonnaga geograafilisi alasid hõlmavad rakenduskavad prioriteedi IP 9 alapunkti ii ega sellega seonduvaid näitajaid. Olukord oli sama ka mõningate rakenduskavade puhul, millega oli eraldatud oluliselt suuri summasid roma elanikkonna integratsiooniga seotud põhivaldkondadele. Kaks sellealast näidet on piirkondlik rakenduskava Andaluusias, kus elab peaaegu 50% Hispaania romadest, ning ESFi rakenduskava „Majanduslik areng ja innovatsioon” Ungaris, mille raames viiakse ellu mitut tööhõivemeedet.

74

Neli liikmesriiki (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Kreeka ja Slovakkia) olid auditi toimumise ajal ühissätete määruses kehtestatud IP 9 alapunktile ii kohaldatavad eeltingimused vaid osaliselt täitnud, põhiliselt seetõttu, et neil puudusid oma romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimiseks nõuetekohased järelevalvevahendid ja metoodika (vt punkt 51). Horvaatia, Itaalia, Ungari ja Slovakkia ei olnud täitnud diskrimineerimisvastase võitluse üldist eeltingimust. Hiljem esitasid kõik nimetatud liikmesriigid komisjonile tegevuskavad, milles selgitati, kuidas neid eeltingimusi kavatsetakse täita. Seejärel hindas komisjon nende sisu. Komisjonile laekunud teabe kohaselt oli Ungari diskrimineerimisvastased kriteeriumid oma esitatud tegevuskava alusel täitnud ja Slovakkia oli oma esitatud tegevuskava alusel täitnud IP 9 alapunkti ii puudutava riigipõhise soovituse.

75

Kuigi IP 9 alapunkt ii on kasulik innovatsioon, juhitakse ESIFit praegu viisil, milles ei arvestata roma elanikkonna hetkeolukorras valitsevate liikmesriikidevaheliste erinevustega. ESIFi vahendeid eraldatakse liikmesriikidele vastavalt näitajatele, mis ei ole konkreetselt roma elanikkonnaga seotud, nagu üldine elanikkond, töötuse tase või SKP. Kontrollikoda leiab, et nimetatud näitajad ei ole kõige sobivamad otsustamaks, kui suur osa romade integratsioonile ette nähtud ELi rahastamisest tuleks igale liikmesriigile eraldada.

Kõik neli külastatud liikmesriiki kasutasid ka romade integratsioonile finantsabi andmise integreeritud lähenemisviisi

76

Integreeritud lähenemisviisi kasutamine on positiivselt mõjutanud ESFi abil romade integratsiooni soodustamiseks tehtavaid jõupingutusi. Kõik neli valitud liikmesriiki olid kasutanud integreeritud lähenemisviisi, millega käsitletakse mitut valdkonda erinevat samaaegselt⁴⁶, vähemalt ühes kas ühte või mitut fondi hõlmavas⁴⁷ rakenduskavas. Selles vallas oli heaks näiteks Rumeenia (vt 6. selgitus). Andaluusia piirkondliku rakenduskava puhul oli integreeritud lähenemisviisi määratleva korra puudumine aga Hispaania jaoks möödalastud võimalus.

6. selgitus

Hea näide integreeritud lähenemisviisist – ühine valikukomisjon Rumeenias

Struktuurifondide paremaks kasutamiseks kasutas Rumeenia integreeritud lähenemisviisi kahe rakenduskava puhul (ESFi inimkapitali rakenduskava ja ERFi piirkondlik rakenduskava). Ühte nimetatud rakenduskavadest kaasrahastati ERFist ja teist ESFist. Mõlemal rakenduskaval oli sama ühine prioriteetne suund. Rumeenias loodi ka ühine valikukomisjon, milles olid esindatud mõlema rakenduskava korraldusasutused ning ka kolm muud ühist asutust, sh romade riiklik kontaktpunkt ja riiklik diskrimineerimisvastane nõukogu. Mõlema rakenduskava puhul kuulutati välja ühised projektikonkursid, millel olid samad toetuskõlblikkuse tingimused ja tegevusvaldkonnad. Rakenduskavadega anti ka täiendavat kaasrahastamist (st ERFi ja ESFi kasutamist eri projektitegevuste jaoks, mida viiakse ellu üksteisega seonduvalt või üksteisele järgnevalt).

Diskrimineerimisvastastele meetmetele ettenähtud rahastamine

77

ESFi määruse artiklis 8 sätestatakse, et liikmesriigid peavad kasutama ESFi, et toetada algatusi, mille konkreetne eesmärk on diskrimineerimisvastane võitlus. ESFi investeerimisprioriteedi 9 alapunkti iii „Igasuguse diskrimineerimise tõkestamine ja võrdsete võimaluste edendamine” (IP 9 alapunkt iii) kasutatakse selliste algatuste toetamiseks.

78

Üksteist liikmesriiki olid lisanud IP 9 alapunkti iii vähemalt ühte oma programmitöö perioodi 2014–2020 rakenduskavasse. IP 9 alapunkti iii raames eraldatud rahaliste vahendite kogusumma oli 414 miljonit eurot (vt tabel 7).

Tabel 7

IP 9 alapunkti iii („Igasuguse diskrimineerimise tõkestamine ja võrdsete võimaluste edendamine”) raames eraldatud summad liikmesriikide kaupa

Liikmesriik
Summa
(miljonites eurodes)
Osakaal liikmesriigi kogu ESFi rahastamisest
Osakaal IP 9 alapunkti iii raames saadavast kogurahastamisest

Hispaania
145
1,9%
91%

Kreeka
99
2,7%

Portugal
51
0,7%

Slovakkia¹
40
1,8%

Tšehhi Vabariik¹
22
0,6%

Poola
19
0,1%

Küpros
14
10,8%
9%

Iirimaa
11
2,0%

Prantsusmaa
8
0,1%

Belgia
4
0,4%

Saksamaa
1
0,0%

Kokku
414
e/k
100%

1Romasid puudutavate riigipõhiste soovitustega liikmesriigid.

Allikas: komisjoni andmetel põhinevad kontrollikoja andmed.

79

Kontrollikoja uuritud neljast liikmesriigist oli Hispaania lisanud IP 9 alapunkti iii oma seitsmesse rakenduskavasse. Tšehhi Vabariik ja Slovakkia, kelle puhul oli romade haridussüsteemis segregeerimise tõttu rikkumismenetlused algatatud (vt punkt 37), olid mõlemad lisanud IP 9 alapunkti iii ühele oma rakenduskavale. Bulgaaria, Ungari ja Rumeenia ei olnud ühtegi lisanud. See on möödalastud võimalus toetada diskrimineerimisvastaseid meetmeid, mida oleks võimalik IP 9 alapunkti ii raames meetmetega integreerida, suurendades seeläbi võimalusi romade kaasamise algatuste mõjususe suurendamiseks, kuna diskrimineerimisvastaste meetmete puudumist peetakse üheks peamiseks romade kaasamise meetmete ebaõnnestumise põhjuseks.

Hariduse, tööhõive ja sotsiaalse kaasamise meetmetele on suunatud märkimisväärseid summasid

80

ESIFi raamistikuga suunatakse olulisi summasid ka sotsiaalse kaasamise peavoolumeetmetele; kogemused näitavad, et need meetmed on eriliselt oluliseks vahendiks romade integratsiooni edendamise õnnestumisel, nagu tõestab tunnustatud „Hispaania mudel romade kaasamiseks”⁴⁸. Komisjoni poolt 2016. aasta veebruaris avaldatud teabe kohaselt on perioodil 2014–2020 hariduse, tööhõive ja sotsiaalse kaasamise meetmetele ERFist ja ESFist eraldatud 100 miljardit eurot⁴⁹.

81

Romade kaasamise kohta riigipõhiseid soovitusi saanud viis liikmesriiki (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia) saavad sellest kogusummast ligikaudu viiendiku, st 20 miljardit eurot. Tõrjutud romade hinnanguline osa erinevates sihtrühmades (nt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed) näitab, et võrdse juurdepääsu pakkumisega saaksid sihtrühmadesse kuuluvad romad neis liikmesriikides elluviidavatest ESIFist toetatavatest peavooluprogrammidest aastas ligikaudu 500 miljoni euro ulatuses toetust⁵⁰. IP 9 alapunkti ii raames (st sihtotstarbelised algatused) tehakse neile samadele liikmesriikidele samal perioodil kättesaadavaks 183 miljonit eurot aastas. See näitab, kui oluline on peavoolu poliitikaid romade kaasamise algatuste puhul mõjusalt kasutada.

Riigiasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vaheliste konsultatsioonide ja koostöö parandamise uued vahendid

82

Kõige olulisem vahend kodanikuühiskonna organisatsioonide ESFi kavandamisja rakendamisprotsessis osalemise soodustamiseks on Euroopa partnerluse käitumisjuhend⁵¹. Nimetatud dokument sisaldab suuniseid, mis aitavad liikmesriikidel ESIFi partnerluslepinguid ja rakenduskavasid koostada. Kõnealused suunised sisaldavad soovitust, mille kohaselt tuleks võimalike partnerite otsimisel ja nendega koostöö tegemisel kasutada läbipaistvaid menetlusi. Samuti sätestatakse neis, et projektikonkursid, eduaruanded ning programmi järelevalve- ja hindamismenetlused peavad olema läbipaistvad. Need suunised sisaldavad häid tavasid, mis puudutavad partnerluste liikmesuse eeskirju ja järelevalvekomisjonide sisemenetlusi.

83

Perioodi 2014–2020 valitud üheksast rakenduskavast, mis sisaldasid IP 9 alapunkti ii, oli järelevalvekomisjoni koosolekuid korraldatud seitsme puhul. Kokku oli korraldatud 14 koosolekut ja neist 10st võtsid osa ka romade esindajad. Kõikidel ESFi rakenduskavade järelevalvekomisjoni koosolekutel (välja arvatud ühel juhul Ungaris⁵²) oli kohal romade organisatsiooni esindaja ja Bulgaarias oli kohal ka romade riikliku kontaktpunkti esindaja.

Programmitöö perioodil 2007–2013 kasutatavad rakenduskavade tasandi järelevalvevahendid ei olnud sobivad romade integratsioonimeetmete tulemuslikkuse hindamiseks

Järelevalvesüsteemid ei olnud piisavaks aluseks romade integratsiooni kohta aruandluse koostamiseks perioodil 2007–2013

Mõningates liikmesriikides olid riigiasutustele seatud piirangud etnilise päritolu kohta andmete kogumisele

84

Mõnes liikmesriigis kehtivad riigiasutustele põhiseadusest tulenevad piirangud andmete kogumisele (vt kaks näidet 7. selgituses). See muudab romasid puudutavate näitajate seire keerukamaks.

7. selgitus

Etnilise päritolu kohta andmete kogumine: õiguslikud probleemid

Saksamaa ei ole pärast Teist maailmasõda kogunud etnilisel päritolul põhinevat sotsiaal-majanduslikku ja rahvastikustatistikat: Saksamaa romade riiklik kontaktpunkt kinnitas, et mitte ühegi vähemuse kohta konkreetseid arvandmeid teada ei ole.

Prantsusmaa seadused keelavad konkreetselt riigil koguda isikuandmeid etnilise päritolu kohta.

85

Sellest hoolimata sätestatakse direktiivis 95/46/EÜ (isikuandmete töötlemise ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ning määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) erandeid rassilist või etnilist päritolu näitavate andmete töötlemise keeldude suhtes – täpsemalt juhtudel, „kui andmesubjekt on andmete töötlemiseks andnud selgesõnalise nõusoleku”. Isikuandmete kaitse üldmääruse eelnõu aga sisaldab neid sätteid endiselt⁵³.

86

Põhiõiguste Amet on arvamusel, et Euroopa Andmekaitseinspektor ja nimetatud ELi andmekaitsealased õigussätted on isikuandmete ja tundlike andmete töötlemise reguleerimiseks asjakohased. Kontrollikoja auditi ajal kinnitasid ka mitu asutust (sh komisjon, Põhiõiguste Amet ja EURoma võrgustik), et etnilise päritolu kohta koondandmete kogumine ei ole üheski ELi liikmesriigis ebaseaduslik⁵⁴. Kontrollikoja tähelepanu juhiti ka asjaolule, et juhtudel, kui osalejate etnilise päritolu kohta andmete kogumine on tõepoolest keeruline, on olemas ka alternatiivid, nagu anonüümsed küsitlused, milles palutakse juhuslikult valitud vastajatel ennast ühemõttelise nõusoleku alusel määratleda.

87

Isegi kui etnilise päritolu kohta oleks seaduslikult võimalik andmeid koguda, ei ole nende usaldusväärsus ega kasulikkus siiski tagatud. Rumeenias näiteks kogutakse etnilise päritolu kohta andmeid loenduse kaudu. Neid andmeid ei kasutatud siiski Rumeenia romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia tarbeks ja Rumeenia ametiasutused kasutasid selle asemel hoopis Euroopa Nõukogu tehtud hindamisi. See näitas, et liikmesriigi teadmised oma roma elanikkonna kohta olid ebausaldusväärsed.

Osalejate etnilise päritolu kohta koguti andmeid projekti tasandil, kuid rakenduskava järelevalvesüsteemi seda ei edastatud

88

Kontrollikoda leidis, et projektitasandil kogusid kõigi nelja auditi ajal külastatud liikmesriigi mitmed projektide elluviijad osalejate etnilise päritolu kohta andmeid, kuid seda ei edastatud korraldusasutustele ega vahendusasutustele (vt ka punkt 118). See tähendas, et projektitasandil kättesaadavad romasid puudutavad andmed ei jõudnud rakenduskava järelevalvesüsteemi.

89

Selline oli olukord näiteks Hispaanias. Andaluusia piirkondliku rakenduskava vahendusasutus ei olnud isegi teadlik sellest, millised projektid olid romadele suunatud, kuigi see teave oli projektitasandil olemas. Vahendusasutus suutis kontrollikojale esitada vaid nimekirja projektidest, mis olid suunatud ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele üldiselt, hoolimata sellest, kas need hõlmasid romasid või mitte. Ungaris valitses sarnane olukord.

Neljast liikmesriigist kolme puhul pärssisid rakenduskava järelevalvet projektitasandi näitajate määratlemine ja nendealane aruandlus

90

Lisaks pärssisid neljast liikmesriigist kolme puhul (Bulgaaria, Ungari ja Rumeenia) rakenduskava järelevalvet projektitasandi näitajate määratlemine ja nendealane aruandlus. Rumeenias muutis projektide elluviimise ajal kolme liiki näitajate (programmi-, täiendavad ja lisanäitajad) kasutamine ja nende kohta aruandluse koostamise nõude puudumine järelevalveprotsessi ebavajalikult keerukaks ning andis tulemusi, mida oli raske võrrelda.

91

Ungaris ei antud II lisas mainitud viiest uuritud projektist neljas ametlikult aru tulemuseesmärkide saavutamise kohta, kuna projektid ei sisaldanud tulemuseesmärke (need olid küll kehtestatud, kuid ekslikult väljundialasteks eesmärkideks liigitatud ja seetõttu neid tulemustena ei käsitletud).

Programmitöö perioodiks 2014–2020 on järelevalve parandamiseks tehtud jõupingutusi, kuid teatavad piirangud püsivad endiselt

92

Romade integratsiooni järelevalve on perioodil 2014–2020 endiselt problemaatiline. Üks element, mis võib romade integratsioonimeetmete edenemisele kaasa aidata, on ühiste näitajate kehtestamine; igal fondil on ühiste näitajate kehtestamiseks konkreetsed eeskirjad, mida tuleb kasutada kõikide fondi raames rahastatavate programmide puhul. ESFi määruse artiklis 1 nähakse ette mitu romade integratsiooniprogrammidega seotud standarditud näitajat:

–ühine väljundinäitaja nr 15: „sisserändajad, teise riigi taustaga isikud, vähemused (sh tõrjutud kogukonnad, nt romad)”;

–ühine vahetu tulemusnäitaja nr 28: „ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana”; ning

–ühine pikaajaline tulemusnäitaja nr 32: „ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana”.

Neid näitajaid on võimalik täiendada asjaomaste programmipõhiste näitajatega.

93

Kui aga konkreetseid romadega seotud näitajaid paika ei panda, ei paku need ühised näitajad romade integratsioonialgatuste järelevalveks mõjusat alust. Lisaks sisaldavad järelevalvevahendid endiselt puudusi ja need põhjustasid isegi olukordi, kus asjaomased eeltingimused täideti vaid osaliselt (vt punkt 74). See näitestab, kui keeruline on romade integreerimise valdkonnas täpset järelevalvet teha.

94

Nimetatud raskuste leevendamiseks palus komisjon Põhiõiguste Ametil⁵⁵ luua töörühm seoses romade integreerimisega kasutatavate näitajate koostamiseks. Näitajad kehtestati kavakohaselt 1. jaanuaril 2016: tänu sellele võidakse saavutada romade riiklike kontaktpunktidega (kes kõik osalesid töörühma töös) kokkulepe võrreldava aruandlusstruktuuri kasutamise kohta kõikides osalevates liikmesriikides. See võimaldaks ka teataval määral mõõta ESIFi mõju romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate elluviimisele, eriti liikmesriikides (nagu Kreeka ja Slovakkia), kes on ühtlustanud ESIFi meetmed ja näitajad romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia omadega (vt 8. selgitus). Komisjoni andmete kohaselt olid 2016. aasta märtsi seisuga 21 liikmesriiki nõus neid näitajaid testima, kuid ei ole veel teada, kas komisjonil õnnestub saavutada vastav kokkulepe kõikides liikmesriikides, kuna liikmesriikidel ei ole kohustust oma kasutatavat süsteemi muuta.

8. selgitus

Romade kaasamise meetmete järelevalve parandamine – hea näide rakenduskavade järelevalve ühtlustamisest romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiatega

Komisjon soovitas Slovakkial kasutada oma inimressursside rakenduskava rahalisi vahendeid kuni aastani 2020 kehtiva romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia raames vastu võetud meetmete elluviimiseks. Slovakkia romade riiklik kontaktpunkt, kes osales kõikidel tehnilistel ja ametlikel kohtumistel komisjoniga, aitas kaasa kõikide inimressursside rakenduskava (mis oli suunatud konkreetselt tõrjutud roma kogukondadele) alla kuuluvate meetmete kontseptsiooni loomisele. Nimetatud meetmed on kooskõlas romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia eesmärkidega; see lihtsustab romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude hindamist, kuna meetmed on ka rakenduskavas kajastatud. Sellest tulenevalt kasutatakse Slovakkias kehtestatud järelevalve ja hindamisprojekti romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia elluviimise ning ka inimressursside rakenduskava meetmete elluviimise järelevalves.

Enamik projektidest viidi ellu plaanipäraselt, kuid romade edukaks kaasamiseks ei kasutatud alati parima tava kriteeriume ja projektide tulemuslikkuse mõõtmine oli keeruline

95

Käesoleva auditi raames külastas kontrollikoda veel 19 romade integratsiooniprojekti ning uuris, kuidas neid valiti, viidi ellu ja nende tulemuste üle järelevalvet tehti (kui seda üldse tehti). Kõik uuritud projektid viidi ellu programmitöö perioodil 2007–2013. Iga projekti puhul uuriti, kas:

–valikumenetlused olid kooskõlas rakenduskavas määratletud konkreetsete romade integreerimise eesmärkide ja prioriteetidega;

–projektid olid kavakohaselt ellu viidud;

–projektid saavutasid oma eeldatavad tulemused;

–romade kaasamisega tegelevate projektidega saavutatavate tulemuste järelevalveks oli kehtestatud järelevalvekord.

Kõik kontrollitud projektid olid kooskõlas rakenduskava eesmärkidega, kuid valikumenetlused ei olnud suunatud konkreetselt romade kaasamisega seotud projektide valimisele

Mõningate rakenduskavade valikumenetlused ei olnud suunatud romade kaasamisega seotud projektidele

96

Kõigi neljas liikmesriigis uuritud rakenduskavade valikumenetluste puhul oli tagatud, et iga projekt oli kooskõlas rakenduskava asjaomaste eesmärkidega. Kontrollikoja hinnatud kuueteistkümnest projektikonkursist⁵⁶ viidati selgesõnaliselt romadele kui sihtrühmale üheksas: kolm viiest Bulgaarias, kaks Hispaanias, kolm viiest Ungaris ja üks neljast Rumeenias. Ülejäänud seitse olid suunatud ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele üldiselt. Veel ühe Hispaania rakenduskava üks osa oli roma elanikkonnaga seotud. See seletab, miks mõningate uuritud projektide taotlusdokumendid ei sisaldanud alati viiteid roma elanikkonnale: vastavalt rakenduskava eesmärkidele käsitleti sageli laiemat elanikkonnarühma, nagu haavatavad rühmad üldiselt.

97

Hindajatel ei olnud tavaliselt kogemusi romade kaasamise alal. Selle asemel olid neil üldteadmised sotsiaalse kaasamise kohta. Hispaania rakenduskava „Diskrimineerimisvastane võitlus” oli erandiks, kuna hindajatel olid teadmised romade kaasamise kohta.

Projektide edenemise järelevalves ei nõutud süstemaatiliselt romadega seotud näitajaid

98

Kontrollikoja analüüs näitas, et projektide edenemise järelevalveks vajalike näitajate kehtestamisviis tekitas segadust. Ungaris ei nõutud projektikonkurssides alati tulemuseesmärkide (nagu „leida töö kuue kuu jooksul pärast projektis osalemist”) kehtestamist. Hispaanias ei olnud ka tulemuspõhised näitajad kohustuslikud. Kolmel juhul Bulgaarias olid väljundialased eesmärgid kohati projektitaotlustes ekslikult tulemuseesmärkideks liigitatud ja seda ei olnud valikuprotsessi jooksul parandatud (vt ka punkt 118).

99

Juhtudel, kui tulemuseesmärgid pidid olema kehtestatud, ei viidatud neis alati selgesõnaliselt roma elanikkonnale. Selle asemel viidati neis laiemale rühmale, nagu „haavatavad rühmad”. Seda täheldati ERFi rakenduskava puhul Bulgaarias ning ESFi rakenduskavade puhul Ungaris ja Andaluusias.

Asjaomaseid romade sidusrühmi ei ole alati nõuetekohaselt kaasatud

100

Kõikide asjaomaste sidusrühmade kaasamine kas projektide koostajate või partneritena aitab oluliselt kaasa projektide õnnestumisele ja jätkusuutlikkusele. Projektide valikumenetlustega ei õnnestunud aga tavaliselt nii suurt kaasatust innustada. Kontrollikoja valimis mõjutas nimetatud probleem eriti sotsiaalmajutuse projekte Bulgaarias. Kohalikke elanikke projektidesse ei kaasatud ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ei korraldatud; see põhjustas ühiskonna vastuseisu projektitaotlustele.

Projektid olid üldiselt ellu viidud plaanipäraselt

19st uuritud projektist 14 olid oma eesmärgid seoses väljundite, eelarve, ajakava ja mahuga saavutanud

101

Väljundite, eelarve, ajakava ja mahu seisukohast saavutas 19st uuritud projektist 14 toetuslepingus kehtestatud eesmärgid. Nelja projekti elluviimine ei olnud kas viivituste (kaks projekti Bulgaarias) või projektide mahu muutmise (üks projekt Bulgaarias ja teine Rumeenias) tõttu plaanipärane. Ühe Ungari projekti näitajad ja kättesaadav teave olid nii keerukad, et neid ei olnud võimalik ühitada ja hinnata väljundialaste eesmärkide saavutamist. Romadest osalejate arv oli kõigi uuritud projektide (v.a kaks projekti) puhul märgitud väljundina.

Foto 1

Arvutiklass sotsiaalteenuste keskuse kasutajatele Baia Mares (Rumeenia)

Allikas: kontrollikoda.

13st projektist, mille puhul järelevalveandmed olid kättesaadavad, oli 10 ka oma tulemuseesmärgid täitnud

102

19st uuritud projektist olid tulemuseesmärgid kehtestatud 17 puhul, kuigi need ei pruukinud alati konkreetselt roma elanikkonnale viidata. Nende eesmärkide järelevalvet tehti ainult 13 juhul. Nimetatud kolmeteistkümnest projektist kümme olid üldiselt oma eesmärgid saavutanud. Roma elanikkonnaga seotud erieesmärgid olid kehtestatud seitsmeteistkümnest tulemuseesmärke sisaldavast projektist nelja puhul. Nimetatud neljast projektist kolm olid oma eesmärgid saavutanud (üks Bulgaarias, kaks Rumeenias ja üks Hispaanias).

Konkreetselt romadele suunatud kriteeriumide (nagu romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) parem arvesse võtmine avaldas projektide tulemuslikkusele positiivset mõju

103

Kontrollikoda arvab valitud projektide uurimise põhjal, et romadega seotud kriteeriumide parem arvessevõtmine oleks suurendanud tõenäosust, et osa neist projektidest aitavad positiivselt kaasa romade jätkusuutlikule integreerimisele. 19st uuritud projektist 17 viidi ellu pärast romade kaasamise ühiste aluspõhimõtete vastuvõtmist nõukogus 2009. aasta juunis (vt punkt 23). Järgmistes näidetes kirjeldatakse, kuidas ühiste aluspõhimõtete kohaldamine valikuetapis oleks võinud projekti edenemist mõjutada.

Ühine aluspõhimõte nr 2: romade integratsioonipoliitikad ja -projektid peaksid olema selgesõnaliselt, kuid mitte ainult roma elanikkonnale suunatud

104

Ühise aluspõhimõtte nr 2 kohaselt peaksid romade integratsioonipoliitikad ja -projektid olema selgesõnaliselt, kuid mitte ainult roma elanikkonnale suunatud. Kõnealused poliitikad ja projektid tuleks üldiselt suunata eesmärkidele nagu „ebasoodsas olukorras olevad rühmad”; neis tuleks selgesti mainida, et nimetatud rühmadesse kuuluvad romad; ning neis tuleks kirjeldada konkreetseid tegevusi, mis tagavad, et projektid jõuavad edukalt roma elanikkonnani. Üks tööhõivealane programm Hispaanias oli hea näide selle põhimõtte rakendamisest (vt 9. selgitus).

9. selgitus

Selgesõnaline kuid mitte välistav eesmärgistamine aitas tööhõiveprogrammil edukalt roma elanikkonnani jõuda (Hispaania, projekt nr 16)

Rakenduskava „Lucha contra la discriminación” tööhõiveprogramm Hispaanias oli suunatud romade tööturule integreerimisele. Osalejatega korraldati vestlused ja soovitati ühte kolmest tegevusest: 1) leida töö, 2) osaleda ametialasel koolitusel või 3) osaleda töötubades, et saada töö leidmiseks vajalikke oskusi. Seejärel võeti ühendust ettevõtetega, et saada teavet vabade töökohtade või praktikavõimaluste kohta.

Ebasoodsas olukorras romasid käsitleti koos teiste sarnases sotsiaalmajanduslikus olukorras olevate inimestega. Hispaanias oli kehtestatud eesmärk, et 70% osalejatest peaksid olema roma päritolu. Tänu teistele romade osalemise soodustamise algatustele (nagu teadlikkuse suurendamise meetmed) see eesmärk saavutati ja tulemused olid kogu programmi vältel jätkusuutlikud.

Ühine aluspõhimõte nr 3: vajatakse kultuuridevahelist lähenemisviisi, mis hõlmaks lepitajate kasutamist ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid

105

Ühises aluspõhimõttes nr 3 kirjeldatakse vajadust kultuuridevahelise lähenemisviisi järele, mis hõlmaks lepitajate kasutamist ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. Selle põhimõtte kohaldamine on projektide, eriti nendes, mis on seotud eluasemega, õnnestumise seisukohast äärmiselt oluline. Teadlikkuse puudumine võib otsustavalt kahjustada projekte, mis oleks vastasel juhul võinud õnnestuda (vt näide 10. selgituses).

10. selgitus

Ühe tervishoiuprojekti (Bulgaaria, projekt nr 4) elluviimist mõjutasid negatiivselt see, et sihtrühma kindlaksmääramine ei olnud eesmärgistatud ja kultuurilistele teguritele pöörati ebapiisavalt tähelepanu

Üks tervise sõeluuringuid sisaldav projekt viidi Bulgaarias ellu prioriteetse suuna „sotsiaalne kaasamine” raames. Nimetatud projekt sisaldus romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia elluviimise tegevuskavas. Puudusid aga näitajad, mis viitaksid haavatava elanikkonna sihtrühmale. Projektil oli kolm sihtrühma. Need olid: „haavatav elanikkond” (koosnes rühmadest, kelle tervis oli ohustatud; puudega inimestest; sotsiaalselt tõrjutud rühmadest ja kogukondadest; ning haavatavatest etnilise päritoluga rühmadest), „tööealised inimesed” ja „äärealade elanikud”.

Ligikaudu 620 000 inimesel paluti läbivaatamisprotsessil osaleda; vaid ligikaudu 56 000 osales. Puudub teave selle kohta, kui palju neist inimestest kuulus sihtrühmadesse. Roma elanikkonda puudutava selgesõnalise viite ning isegi sihtrühma „haavatav elanikkond” puudumine näitab, et nendest rühmadest osalejate projekti kaasamisele ei keskendutud.

Romade suuremat osalemist takistasid kaks asjaolu. Üheks takistuseks oli kutsete saatmine kirja teel: romade hulgas on kirjaoskamatus võrdlemisi suur. Teiseks takistuseks oli roma naiste seas ajaloolistel põhjustel levinud hirm arstiteenuste ees. Selle probleemi leevendamiseks oleks võinud kasutada nõustajaid.

Ühine aluspõhimõte nr 4: romade ühiskonna põhiossa integreerimise edendamise olulisus

106

Ühine aluspõhimõte nr 4 rõhutab romade ühiskonna põhiossa integreerimise edendamise olulisust. Kümne uuritud projekti puhul, milles oli tulemuseesmärgina kehtestatud peavoolu tööturule sisenemine, saavutati häid tulemusi, kaasates projektide elluviimisesse nii avaliku kui ka erasektori asutusi. Neli projekti ei olnud selles suhtes oma eesmärke täitnud:

–Ungaris ei hõlmanud kolm uuritud projekti elluviimise etapis erasektori tööandjaid; see osutus puuduseks, kuna osalejad ei suutnud hiljem esmasel tööturul tööd leida. Kui neid võeti siiski tööle, olid töölevõtjateks riigiasutused;

–Bulgaarias ei suutnud üks projekt samuti täita oma eesmärki, milleks oli vähemalt 8% osalejate saamine esmasele tööturule.

107

Teisalt ei olnud Hispaania rakenduskava „Lucha contra la discriminación” raames elluviidud meetmed, mis olid romade integratsiooni valdkonnas suunatud põhiliselt tööhõivele, kavandatud peavoolupoliitikatega koostoimimiseks. Hispaania avalik tööturuasutus SEPE ei olnud enne 2014. aasta detsembrit kaasatud nende meetmete koostamisse ega elluviimisse. Seega ei olnud SEPE-l võimalik oma kogemustega meetmete kavandamisse panustada. Samuti ei olnud SEPE-l võimalik projektist saadavaid kogemusi oma poliitikatesse kaasata.

108

Vastupidiselt sellele, viis viiest Rumeenias uuritud projektist kolm ellu vabaühendus koostöös avaliku sektori asutusega. Sellise teguviisiga tagati, et projektipartnerid saavad üksteise teadmistest kasu, ning võimaldati riigiasutustel projektitulemusi oma peavoolupoliitikate kavandamisel ja elluviimisel hästi kasutada. Näiteks levitas pärast ühe ERFi projekti lõppu selle tulemusi vahendusasutus.

Ühine aluspõhimõte nr 5: soolise võrdõiguslikkuse teadvustamine

109

Ühine aluspõhimõte nr 5 puudutab soolise võrdõiguslikkuse teadvustamist. Roma naised kogevad tõenäoliselt enam sotsiaalset tõrjutust ühiskonna põhiosast kui naised üldiselt ja roma mehed. Sageli kannatavad ohvrid kahekordse diskrimineerimise all, mille põhjused on soolised ja etnilised. Roma naistel on aga oluline roll kaasamise edendamisel, nt laste haridussüsteemi integreerimise edendamise kaudu. Romade integreerimise üldeesmärke on väga raske saavutada, kui soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ei võeta arvesse ja kui programmidega ei õnnestu naisteni jõuda.

110

Hispaanias viidati kõigis neljas uuritud projektis selgesõnaliselt soolise võrdõiguslikkuse küsimustele. Projektidega õnnestus naisteni jõuda ning projektides osalenud naiste osakaal jäi vahemikku 50–70%. Kahel juhul oli töökohtade leidmine väga edukas. Ühel neist juhtudest saavutati meeste ja naiste puhul võrdne tööhõive määr (ca 24%) ja teisel ulatus naiste tööturule sisenemise määr 90%-ni. Veel ühte edukat näidet on kirjeldatud 11. selgituses.

11. selgitus

Naiste osalemine ühes tervishoiuprojektis: kaasamise mõju võimendamine (Rumeenia, projekt nr 12)

Ühe Rumeenia tervishoiuprojekti üks eesmärke oli luua romade kogukondadele tervishoiunõustajate võrgustik. Nimetatud projekti viidi ellu koostöös Rumeenia Rahvatervise Instituudiga.

Projekti üldeesmärk oli suurendada roma naiste tööhõive määra ja pakkuda neile paremat juurdepääsu tööturule, vältides seeläbi sotsiaalset tõrjutust ja edendades võrdseid võimalusi.

Projektiga koolitati muu hulgas 100 roma naist, kes pidid tööle hakkama 100-s romade kogukonnas, kellel polnud kunagi ervishoiunõustajat olnud.

Projekt oli edukas, kuna sellega edendati roma naiste kaasamist kvalifikatsioonide ja tööhõive kaudu. Projekt oli ka positiivne seepärast, et roma naiste nõustajatena kasutamine võimendab tõenäoliselt kaasamise mõju.

Ühine aluspõhimõte nr 6: varasematest kogemustest õppimise olulisus

111

Ühine aluspõhimõte nr 6 rõhutab varasematest kogemustest õppimise olulisust. 19 juhtumist 14 puhul oli seda põhimõtet järgitud: eelnev projektide elluviimise kogemus oli projektide elluviijate suutlikkust tõendatavalt suurendanud ning osa neist oli oma eksperditeadmisi ka järgmistes projektides kasutanud.

112

Hispaanias loodi haridusprojekt „Promociona” ühe tööhõiveprogrammi („Acceder”) alusel, mis oli alates 2000. aastast edukalt toiminud. Neid programme haldas vahendusasutusena vabaühendus, kes jagas oma eksperditeadmisi ka teiste vabaühendustega, mis olid rakenduskava „Lucha contra la discriminación” vahendusasutused. Kõik vabaühendused olid keskendunud erinevatele haavatavatele rühmadele ja vahetasid omavahel regulaarselt kogemusi. Andaluusia rakenduskava raames kontrollitud projektidega täiendati projekte elluviivate riigiasutuste teadmisi ja andmeid, kuna kõik projekti elluviijate poolt kogutud andmed salvestati avaliku tööhõiveameti registritesse. See andis riigiasutustele väärtusliku vahendi poliitika hindamiseks ja edasise kavandamiseks; vahendit oli kasutatud alates programmi algusest 2004. aastal.

Ühine aluspõhimõte nr 7: ELi vahendite kasutamine

113

Ühine aluspõhimõte nr 7 puudutab ELi vahendite kasutamist. Kõikides uuritud projektides oli vastavalt definitsioonile teataval määral ELi vahendeid kasutatud, kuna neile oli ERFist ja ESFist toetust antud. Nelja projekti puhul oli definitsioonist kaugemale mindud, kasutades nende kahe fondi rahastamise kombinatsiooni; kontrollikoja arvates on see hea meetod integreeritud toetuse andmiseks. Seda näitestab 12. selgituses kirjeldatud projekt, mis viidi ellu Bulgaarias.

12. selgitus

ERFi ja ESFi hõlmava integreeritud lähenemisviisi kasutamine (Bulgaaria, projekt nr 5)

Selle ERFi projekti (vt 2. foto) eesmärk oli parandada ebasoodsas ja haavatavas olukorras olevate inimeste kaasamist, parandades nende elatustaset ja ka üldist elamispinna kvaliteeti selles kohalikus omavalitsuses. Sotsiaalmajutuse eesmärk oli pakkuda elementaarseid elutingimusi ligikaudu 165 sotsiaalselt haavatavale inimesele, kes elasid lagunenud ja ülerahvastatud elamispinnal, mis ei vastanud elumajade ehitamise ja planeerimise õiguslikele nõuetele.

Bulgaarias pidid elamuehitusprojektid olema sotsiaalteenuste pakkumisega integreeritud. Sellest tulenevalt kehtestati projekti valikukriteeriumides, et projekti elluviijad peavad uutele elanikele pakkuma töö-, haridus- ja tervishoiuteenuseid. Sotsiaalteenused sisaldusid programmis nimega Integra, mida rahastati paralleelselt eluasememeetmetega ESFist.

2. foto

Renoveeritud sotsiaalmajutuse kortermaja fassaad Devnyas (Bulgaaria)

Allikas: kontrollikoda.

Ühine aluspõhimõte nr 8: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine

114

Ühine aluspõhimõte nr 8 puudutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist, kuna nendel on võtmeroll poliitikate praktilisel rakendamisel. Pikaajalise mõju avaldamiseks vajavad projektid sageli jätkusuutlikku rahastamisallikat ja mõnikord ka erasektorist pärit projekti elluviija või riigiasutuse tuge. Hea näide leiti Rumeenias, kus ühe projekti oluline element anti elluviimiseks Riiklikule Rahvatervise Instituudile, kes oli ka selle projekti elluviimise partner (vt 11. selgitus).

115

Üheksateistkümnest uuritud projektist kümme sõltusid suurel määral pikaajalise riigipoolse rahastamise pidevast kättesaadavusest, kuna projekti elluviijad olid mittetulundusühingud. Riigiasutused olid üle võtnud ja rahastanud veel nelja muud projekti; kõikidel juhtudel oli see olnud algusest peale ette nähtud. Veel kolme projekti pikaajalise jätkusuutlikkuse oleks pidanud tagama üks projektikirjelduses märgitud riigiasutus, kuid seda ei tehtud, kas projektijuhtimises sisaldunud puuduste (üks projekt Bulgaarias) või kohalikul tasandil pideva rahalise abi puudumise tõttu (vt 13. selgitus).

13. selgitus

Jätkusuutliku rahalise abi puudumine raskendas edukalt elluviidud projektidel püsivat mõju säilitada (Rumeenia, projektid 12 ja 14)

Üks projekt hõlmas 210 roma koolitamist ja töölevõtmist romade kohalike ekspertidena. Projekti käigus töötasid need eksperdid tasuta kohalike ametiasutuste heaks. Kava kohaselt pidid kohalikud ametiasutused pärast projekti lõppu eksperdid alaliselt tööle võtma ja neile palka maksma. Pärast projekti lõppu ütlesid kohalikud ametiasutused, et ei ole seda majandusliku olukorra tõttu võimelised tegema. See tähendas, et kohalikud omavalitsused võtsid 2015. aastal tööle ainult 67 romade kohalikku eksperti.

Teises projektis koolitati 100 roma naist tervisenõustajateks. Projekti ühe osana oli kohalikul tasandil lobitööd tehtud, et reklaamida kogukonnale tervisenõustajate kasutamise eeliseid ja julgustada kohalikes omavalitsustes vastavate ametikohtade loomist. Kuigi lobitööle reageeriti üldiselt positiivselt, oli kohalike ametiasutuste poolt tervisenõustajate programmile antud toetus oodatust väiksem. See mõjutas oluliselt projekti mõju ja tervisenõustajate ametikohtade loomist üldiselt: Rumeenias võeti 2015. aastal tööle ainult ligikaudu 350 tervisenõustajat, võrreldes 860-ga 2009. aastal.

Kuigi mõlemad projektid viidi edukalt ellu, pärssis projektide potentsiaalset mõju roma elanikkonna integreerimisele pideva kohalike ametiasutuste antava rahalise ja institutsioonilise toetuse puudumine.

Perioodi 2007–2013 tulemuste hindamist raskendasid romade kohta teabe kogumisega seotud probleemid

116

Kontrollikoda hindas veel, kuidas projektide elluviijad olid roma elanikkonna integreerimist puudutavate projekti tulemuste üle järelevalvet teinud ja kas komisjon või liikmesriigid olid teinud hindamisi, eriti roma elanikkonna või haavatavate rühmade kaasamisega seotud valdkondlikke hindamisi.

Projektitasandi järelevalve: ebajärjepidevad lähenemisviisid andmete kogumisel ja näitajate määratlemisel

117

Romade integratsiooniprojektide edenemise järelevalvet ei ole lihtne teha, kuna seda mõjutavad metoodikaalased ja praktilised probleemid, mis puudutavad romade kohta teabe kogumist. Neid probleeme arutame üksikasjalikult edaspidi. Enamikul juhtudest (17) olid projektide elluviijad siiski suutnud koguda teavet oma projektides osalenud romade arvu kohta ja mõnikord ka nende osalejate poolt saavutatud tulemuste kohta: nt seoses töökohtade leidmisega. Seda liiki järelevalvet tehti tavaliselt projektide lõpus, kuid mõningate pikaajaliste projektide puhul tehti seda projekti elluviimise ajal.

118

17 projektist 14 puhul koguti andmeid nii, et osalejad võisid ise märkida oma etnilise päritolu. Üks teine projekt ei sisaldanud teavet selle kohta, kuidas osalejate kohta andmeid koguti. Kahe muu projekti puhul selliseid andmeid ei kogutudki (üks projekt Bulgaarias ja teine Rumeenias). Järelevalve kvaliteeti pärssisid järgmised peamised puudused:

–esiteks ei olnud 19st uuritud projektist 13 tulemused seotud konkreetselt romade integratsiooniga, vaid pigem laiemale rühmale – nt „haavatavad rühmad” üldiselt – suunatud kasuga, kui mõni sihtrühm üldse oli kindlaks määratud. Tegelikult olid andmed romade osalemise kohta kättesaadavad, ent neid ei olnud alati korraldus- või vahendusasutusele edastatud (vt punkt 88). See näitab, et korraldusasutustele esitatud teave ei sisaldanud usaldusväärset ülevaadet tõrjutud romade kaasamiseks projektidega tehtud konkreetse panuse kohta;

–teiseks ei olnud juhtudel, kui projektidega oli kogutud andmeid etnilise päritolu kohta, aluseks olev metoodika liikmesriikides ega isegi mõne liikmesriigi eri projektide puhul ühtne. Kuuel juhul paluti osalejatel vastata „ei” või „jah” küsimusele, kas nad on roma päritolu. Veel kuuel juhul paluti osalejatel valida haavatavate rühmade hulgast see rühm, kuhu nad kuuluvad. Kahel muul juhul paluti osalejatel valida üks konkreetne identiteet, kas etniline või rahvuslik. Seega puudus osalejatel võimalus määratleda ennast nt ungarlase ja romana, kuigi nad oleksid võimaluse korral võib-olla ennast samaaegselt mõlemasse rühma paigutanud. See tähendas, et kogutud andmed ei olnud alati põhjalikud;

–kolmandaks liigitati eri liikmesriikides ja vahest isegi liikmesriigi siseselt näitajaid erinevalt. Näiteks neljal Ungaris uuritud projektil ei olnud ühtegi ametlikku tulemusnäitajat. Sellest hoolimata sisaldasid projekti väljundinäitajad näitajaid, mida oleks pidanud liigitama tulemusnäitajateks: nt koolituste edukas läbimine. Bulgaarias olid kolme projekti tulemusnäitajad nende projektide väljundinäitajate koopiad; nt projekti raames korraldatud kampaaniate või tervise sõeluuringute arv. Rumeenias oli ühel juhul tööhõivealane näitaja liigitatud väljundinäitajaks ja teisel juhul tulemusnäitajaks.

Hindamistega korvati osaliselt romadele suunatud järelevalve puudumine rakenduskava tasandil

119

Kuigi hindamistega ei ole alati võimalik täielikku ülevaadet saada, võivad nad olla aluseks teatavatele järeldustele. ERFi ja ESFi raames tõrjutud romade integratsioonile antud toetuste hindamised (kuigi mõnikord ka ebasoodsas olukorras olevate rühmade suurema hindamise osana) viidi läbi kõigis neljas külastatud liikmesriigis ja komisjonis.

120

Nimetatud hindamistega saadi teavet, mida järelevalvearuanded ei sisaldanud, võimaldades seeläbi saada kasulikku teavet tehtud edusammude kohta:

–tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi poolt 2011. aastal tehtud hindamises järeldati, et romade osalemine ESFi rahastatavates meetmetes oli suurenenud 100 000-lt roma päritolu inimeselt perioodil 2000–2006 110 000 romale programmitöö perioodi 2007–2013 esimesel kahel aastal⁵⁷. Sellel ei olnud aga jätkusuutlikku mõju roma elanikkonna hulgas töötuse vähendamisele, hoolimata ka suuremast ESFi toetusest tööturul osalemise edendamisele. Hindamises juhiti tähelepanu asjaolule, et ainult tööhõivele suunatud meetmetega ei ole tõenäoliselt võimalik romade kaasamist takistavaid mitmetahulisi probleeme lahendada. Hindamises rõhutati, et romade kaasamise edendamisel on oluline kasutada terviklikku lähenemisviisi, mis käsitleks romade kaasamise laiemaid takistusi, eelkõige hariduse, tervishoiu ja eluaseme valdkondades.

–2013. aastal tehti Hispaanias hindamine, et määrata kindlaks rakenduskava „Lucha contra la discriminación” mõju aastatel 2006–2011⁵⁸. Hindamises järeldati, et haavatavate rühmade tööturule integreerimisse investeerimisel on positiivseid tulemusi, sh majanduslikke. Selles järeldati ka, et iga neisse meetmetesse investeeritud euro oli toonud 1,38 eurot kasu.

24Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia ühinemispartnerluse lepingutes sisalduvad nõukogu 30. märtsi 1998. aasta ja 6. detsembri 1999. aasta otsused põhimõtete, prioriteetide, vahe-eesmärkide ja tingimuste kohta.

25Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 437/2010, millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega (ELT L 132, 29.5.2010, lk 1).

26KOM(2011) 173 (lõplik).

27Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu.

28Võrdne kohtlemine on ELi raamistikus horisontaalne põhimõte ning seda loetakse romade mõjusa kaasamise eeltingimuseks. ELi raamistikus on selgesõnaliselt tunnustatud, et „esiteks peavad liikmesriigid tagama selle, et romasid ei diskrimineerita, vaid koheldakse kui kõiki teisi ELi kodanikke, kellel on võrdne juurdepääs ELi põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustele”, „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020”, lk 2.

29Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitus romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta.

30Nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), nõukogu direktiiv 2000/78/EÜ (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv).

31Komisjoni 7. jaanuari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 240/2014, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend (ELT L 74, 14.3.2014, lk 1).

32ROMACTi eesmärk on parandada kohalike ametiasutuste, eriti valitud ametiisikute ja kõrgemate riigiametnike reageerimisvõimet ja vastutust tõrjutud roma kogukondade suhtes. Kõnealune programm keskendub pikaajalise jätkusuutliku poliitilise üksmeele loomisele, mille tulemusel loodaks jätkusuutlikke kavasid ja meetmeid romade kaasamiseks (vt ka http://coe-romact.org/).

33ROMED koosneb kahest etapist. Esimeses etapis on tegeletud algatusega, mille eesmärk on koolitada nõustajaid, kes suudavad roma kogukondi ja kohalikke ametiasutusi kvaliteetselt nõustada. Alates programmi käivitamisest 2011. aastal on koolitatud üle 1300 nõustaja 22 riigis. ROMEDi teises etapis, mis käivitati 2013. aastal, keskenduti kohalikele küsimustele ja eriti sellele, kuidas nõustamine võiks kaasa aidata roma kogukondade osalemisele, et saavutada kaasavam ja demokraatlikum juhtimine Euroopa Nõukogu 11 liikmesriigi valitud kohalikes omavalitsustes (vt ka http://romed.coe-romact.org/).

34Välja arvatud Malta, kes on teatanud, et neil ei ole roma elanikkonda.

35Riiklik sotsiaalse kaasamise strateegia – äärmine vaesus, laste vaesus, romad (NSIS), kuna Ungari strateegia ei hõlmanud ainult romasid. Selguse huvides nimetatakse seda edaspidi romasid käsitlevaks riiklikuks integratsioonistrateegiaks.

36Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).

37KOM(2011) 173 (lõplik), lk 9.

38Nt 2014. aastal komisjonile esitatud aruandes tunnistas Hispaania romade riiklik kontaktpunkt, et talle romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate nõuetekohase elluviimise tagamiseks vajatakse täiendavaid ressursse.

39Kodanikuühiskonna järelevalvearuanne romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia ja kümnendi tegevuskava elluviimise kohta Bulgaarias 2012. aastal, lk 9.

40Töötajate, äriühingute, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemisvõime suurendamine; tööturule juurdepääsu parandamine ja säästvus; ebasoodsamas olukorras olevate isikute sotsiaalse kaasatuse parandamine; inimkapitali parandamine.

41See hõlmab järgmisi investeerimisvaldkondi: haridus, tervishoid, lastehoid, eluasemed ja muu sotsiaaltaristu.

42„How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions”, Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion, Euroopa Sotsiaalfondi õppevõrgustik.

43Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia.

44Kõigi kolme määruse artikli 4 lõige 1.

45Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 lõige 33: „„kohaldatav eeltingimus” – konkreetne ja täpselt eelmääratletud oluline tegur, mis on eeltingimuseks ning millel on otsene ja tegelik seos investeerimisprioriteedi või liidu prioriteedi erieesmärgi tõhusa ja tulemusliku saavutamisega ja otsene mõju sellele” (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

46Romade integratsiooni puhul on asjaomased järgmised valdkonnad: eluasemed, haridus, tervishoid, sotsiaalküsimused, tööhõive ja turvalisus ning desegregatsioonimeetmed.

47Ungari.

48Rodríguez Cabrero, G. „Romade sotsiaalse kaasamise edendamine. Riigi poliitikate uuring. Hispaania”, Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi nimel Universidad de Alcalá, juuli 2011.

49Sellest on hinnanguliselt 33 miljardit eurot eraldatud haridusmeetmetele, 34 miljardit eurot tööhõivemeetmetele ja 33 miljardit eurot sotsiaalse kaasamise meetmetele.

50Adam Kullmann: „Litmus Test of Effective Use of Structural Funds, Supporting Structural Reforms of Basic Public Services to Promote Roma Inclusion” EStIF, 2015, lk 231.

51Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 240/2014.

52Ungari puhul, kus järelevalvekomisjoni koosolekul ei olnud ühtegi romade esindajat, võeti see asjaolu ja vajadus esindaja kohaloleku järele koosolekul arutelu alla.

532012. aasta jaanuaris tegi komisjon ettepaneku ELi andmekaitse määruste, mille keskne element on isikuandmete kaitse üldmäärus, põhjalikuks reformimiseks. 18. detsembril 2015 kiitis määruse heaks alaliste esindajate komitee ja 12. veebruaril 2016 kinnitas nõukogu selle kokkuleppe. Isikuandmete kaitse üldmäärus hakkab kehtima alates 25. maist 2018. Üheks erinevuseks kõnealuse direktiivi ja määruse vahel on tundlike andmete küsimus, mille puhul määruses on selle definitsiooni laiendatud, hõlmamaks geneetilisi, biomeetrilisi näitajaid ja seksuaalset sättumust puudutavaid andmeid. Teiseks erinevuseks on mõiste „oluline avalik huvi” välja jätmine. Määruses viidatakse „avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks” vajaliku andmetöötluse erandile ja luuakse seos „andmesubjekti õigustatud huvi kaitsmiseks on võetavate asjakohaste meetmetega”.

54Fundación Secretariado Gitano, EURoma võrgustiku tehniline sekretariaat: „Tackling Roma Needs in the 2014–2020 Structural Funds Programming Period - Guide to improve the planning process”, mai 2013, lk 65.

55Komisjoni teatises romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta kehtestatud mandaat (KOM(2011) 173 (lõplik)).

5619 projekti valimiseks korraldati 16 projektikonkurssi.

57Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi tellitud romade valdkondlik aruanne, mis koostati 2011. aastal. Nimetatud aruanne on osa laiemast uuringust „Rändajatele ja etnilistele vähemustele tööturule juurdepääsu ja sotsiaalse kaasamise jaoks antava ESFi toetuse hindamine”.

58El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable. Evaluación de Impacto del Programa Operativo Plurirregional Lucha Contra la Discriminación, dirigido por Gregorio Rodríguez Cabrero, 2013.

Järeldused ja soovitused

121

Programmitöö perioodil 2007–2013 oli tõrjutud roma kogukondade kaasamiseks struktuurifondidest antud panust keerukas hinnata, kuna eesmärgid ei olnud sageli selgesõnaliselt romadega seotud ja liikmesriigid ei suutnud seejärel konkreetselt romadest toetusesaajate, olemasoleva rahastamise ja tehtud edusammude kohta usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid koguda. Kättesaadavate andmete kohaselt sõltus struktuurifondide projektide panus roma elanikkonna integratsiooni mõningal määral sellest, kas romade integratsiooni õnnestumist puudutavaid konkreetseid asjaolusid on poliitika kujundamisel ning projektide kavandamisel, valimisel ja elluviimisel arvesse võetud.

122

Rahastamisprioriteetide kavandamine ja kriteeriumid olid programmitöö perioodil 2014–2020 paranenud. Romade integreerimist oli ESIFi õigusaktides selgesõnaliselt mainitud. Ühes investeerimisprioriteedis tõepoolest viidatakse sellele ja romade integratsiooni kohta riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriigid peavad selle edendamiseks vahendeid eraldama. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusaktide uue tulemuspõhise lähenemisviisiga võetakse kasutusele järelevalveraamistik, mis peaks lõppkokkuvõttes parandama kogutavate andmete kvaliteeti. Selle elluviimist on aga hetkel liiga vara tähenduslikult hinnata.

123

Tehtud edusammudest hoolimata püsivad teatud takistused ja dilemmad endiselt. See raskendab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel maksimeerida oma mõju romade integratsioonile. Need puudused on loetletud edaspidi koos nende lahendamiseks koostatud soovitustega.

ELi ja liikmesriikide tasandi strateegiates saavutati edusamme, kuid enamik parandustest tehti liiga hilja, avaldamaks mõju programmitöö perioodil 2007–2013

124

Komisjon on viimase kümnendi jooksul teinud märkimisväärseid edusamme romade integratsiooni edendavate ELi poliitikaalgatuste koostamiseks. Alates 2011. aastast on komisjon pühendanud suuremat tähelepanu romade integreerimisele, nõudes, et kõik liikmesriigid koostaksid romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad ja asutaksid romade riiklikud kontaktpunktid. Seda on aga tehtud liiga hilja, mõjutamaks ERFi ja ESFi rakenduskavade ülesehitust ning projektide valikut programmitöö perioodil 2007–2013 (vt punktid 29–34 ja 38–40).

125

Romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia ja hilisema nõukogu 2013. aasta soovituse mõjul hakati romade integratsiooniküsimust ainult poliitikate kaudu käsitletava probleemi asemel käsitlema liikmesriikide poliitilise kohustusena, mis kajastab inimõigusi käsitlevaid õigussätteid. Selle muutuse tulemusel kehtestati diskrimineerimisvastane võitlus üheks põhivaldkonnaks, kus liikmesriigid pidid meetmeid võtma (vt punktid 35–37 ja 43–45).

126

Kontrollikoja auditis leiti romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate puhul mitu puudust:

–esiteks ei täpsustata riiklikes strateegiates, kui suurt rahastamist oleks romade integreerimiseks esitatud meetmete elluviimiseks vaja. Neis ei ole ka märgitud sellistele meetmetele riiklikust eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka ELi eelarvest ettenähtud summat (vt punkt 47);

–teiseks ei ole piisavalt tähelepanu pööratud diskrimineerimisvastasele võitlusele ja romavastasusele. Mitte üheski kontrollikoja hinnatud romasid käsitlevatest riiklikest integratsioonistrateegiatest ei viidatud romavastasusele kui ühele diskrimineerimise erivormile. Mitte üheski kontrollikoja uuritud rakenduskavadest ei mainitud seda selgesõnaliselt ja peaaegu mitte ükski projekt ei tegelenud konkreetselt selle aspektiga. Komisjon ei ole veel tänaseni nõudnud liikmesriikidelt diskrimineerimisvastaste mõõdetavate eesmärkide seadmist. Selliste eesmärkide puudumine võimaldab institutsioonilise diskrimineerimise märkamatut tekkimist ja jätkumist; see võib oluliselt kahjustada romade integratsiooniprojektide, sh ELi eelarvest kaasrahastatavate projektide mõjusust (vt punktid 34–44 ja 44–54);

–kolmandaks ei olnud valitud liikmesriikides romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate koostamisel alati piisavalt arvesse võetud kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti romade kogukonna esindajate aktiivse osalemise vajadust. Kui kodanikuühiskonna organisatsioone ja roma kogukonda ei kaasata selle protsessi kõikidesse etappidesse, seatakse ohtu poliitikate ja projektide mõjusus (vt punkt 46);

–romade riiklike kontaktpunktide rolli vähendas kohati ressursside ja ülesannete ebakõla (vt punktid 48–50).

127

Riigipõhiseid soovitusi on alates 2012. aastast kasutatud tähelepanu juhtimiseks erinevatele probleemidele, nt segregatsioonile hariduses. Liikmesriigid peavad programmitöö perioodil 2014–2020 ESIFi vahendite kasutamisel neid soovitusi täitma. Lisaks nõutakse nõukogu soovituses romade mõjusa integreerimise meetmete kohta, et liikmesriigid hakkaksid alates 2016. aastast esitama teavet diskrimineerimise ja romavastaste hoiakute vastu võitlemise kohta. Sellest saadav teave annab komisjonile rohkem teavet igas liikmesriigis tehtud edusammude kohta (vt punkt 36).

1. soovitus

Liikmesriigid peaksid oma romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate läbivaatamisel või muutmisel tegema järgmist:

a)täpsustama, kui suures ulatuses rahastamist vajatakse strateegias esitatud romade kaasamise meetmete elluviimiseks. Romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates tuleks märkida sellistele meetmetele riiklikust eelarvest ning ERFi ja ESFi kaudu ka ELi eelarvest ettenähtud summa. Liikmesriigid peaksid ka ametlikult võtma kohustuse tagada, et romade integratsioonimeetmete elluviimiseks tehtavaid jõupingutusi ei ohustaks poliitiliste prioriteetide lühiajalised muudatused;

b)lisama näitajaid ja sihtväärtusi, mis käsitlevad diskrimineerimisvastast võitlust ja täpsemalt romavastasust. Neid näitajaid oleks pidanud ka programmitöö perioodil 2014–2020 arvesse võtma, kui vastavalt rassilise võrdõiguslikkuse direktiivile kavandati ESIFi vahenditest tõrjutud roma elanikkonna kaasamist edendavaid meetmeid;

c)tagama, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja romade esindajatega peetakse süstemaatiliselt nõu ning kaasatakse neid romade integratsioonimeetmete kavandamisesse ja elluviimisesse;

d)määrama üksikasjalikumalt kindlaks romade riiklike kontaktpunktide rolli romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate puhul ja tagama, et romade riiklike kontaktpunktide volitused ja ülesanded on neile eraldatud ressurssidega vastavuses.

2. soovitus

a)Komisjon peaks asjaomaste rakenduskavade läbivaatamisel veenduma, et ESIFi raames ellu viidud meetmed on kaasava iseloomuga ja sisaldavad segregatsioonivastasele võitlusele suunatud sätteid. Segregeerimiseks liigitatavad tegevused peaksid olema selgesti määratletud ja ESIFi raamistikus antavast rahastamisest selgesõnaliselt välja jäetud (mitte ainult põhjendustes mainitud), pöörates seoses sellega erilist tähelepanu haridus- ja eluasemeprojektidele. See aitaks tugevdada riigipõhiste soovituste ja ESIFi kasutuse vahelist seost.

b)Komisjon peaks rakenduskavade seirekomisjoni koosolekutel täiel määral kasutama liikmesriikidelt alates 2016. aastast nõukogu poolt romade mõjusa integreerimise meetmete kohta antud soovituse raames nõutavates aruannetes sisalduvat teavet ja selle põhjal tehtud leidusid. Sellega tagataks, et aruannetes määratletud puudusi sisaldavaid valdkondi käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja/või liikmesriikide rahastamise abil (nt suunates rahalised vahendid ümber valdkondadesse, kus leiti puudusi).

Perioodil 2014–2020 pööratakse võrreldes perioodiga 2007–2013 romade integratsioonimeetmetele rohkem tähelepanu

128

Hoolimata asjaolust, et programmitöö perioodil 2007–2013 ei keskendutud romade integratsioonile, viidati valitud rakenduskavades roma elanikkonna kaasamise edendamise vajadusele. Ka enamiku hinnatud projektikonkursside puhul viidati romadele kui sihtrühmale või vajadusele edendada romade sotsiaalset kaasamist. Üldiselt ei olnud ERFi ja ESFi ülesehitus siiski programmitöö perioodil 2007–2013 romade kaasamise meetmetele sobilik: rakenduskavad sisaldasid vaid mõningaid romadega seotud näitajaid ning hinnatud projektikonkursside puhul ei pandud paika valikumenetlusi, mis oleksid võtnud arvesse romade projektide jaoks olulisi tingimusi (nagu romade integratsiooni jaoks parima tava kriteeriumide kasutus (nt nõukogu 10 ühist aluspõhimõtet) või pikaajaliste projektide rahastamine), kuigi nende sihtrühmaks oli sageli tõrjutud roma elanikkond. Kontrollikoja uuritud ERFi ja ESFi rakenduskavad ei sisaldanud finantsteavet romade integratsioonile antava toetuse kohta (vt punktid 59, 61–65 ja 96).

129

Paljud nimetatud puudustest kõrvaldati perioodil 2014–2020. Romade integratsiooni on nüüd selgesõnaliselt mainitud ESIFi õigusaktides ja konkreetseid rahastamisprioriteete on parandatud. Kõige värskemate komisjoni andmete kohaselt eraldatakse tõrjutud kogukondadele (nagu romad) suunatud meetmetele hinnanguliselt 1,5 miljardit eurot. Täiendavateks parandusteks on romadega seotud riigipõhiste soovituste väljastamine ja ESIFi raamistiku parem ühildamine ELi poliitikaprioriteetidega (sh romade integratsiooni puudutavad prioriteedid), romade integratsiooniprogrammidega seotud ühiste näitajate olemasolu ning komisjoni suunised nt ESIFi vahendite kasutamise kohta võitluses haridusliku ja ruumilise segregatsiooniga. Lisaks peavad romade integratsiooniga seotud riigipõhiseid soovitusi omavad liikmesriigid suunama ERFi ja ESFi vahendeid selle edendamisesse (vt punktid 66–83 ja 92–94).

130

Kontrollikoda leiab siiski, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil tuleb teha jõupingutusi, tagamaks, et nimetatud muudatuste tulemusel aitaksid projektid romade integratsioonile kohapeal paremini kaasa: see kehtib eriti romade kaasamiseks parimate projektide valimiseks kasutatud kriteeriumide ja rakenduskavade järelevalvesüsteemide kohta perioodil 2014–2020 (vt punktid 88, 89 ja 92–94).

131

Lisaks takistab ESIFi ja eriti ESFi ülesehitus nende mõju maksimeerimist romade sotsiaalsele kaasamisele. Liikmesriikidele ESIFi vahendite eraldamiseks kasutatavates näitajates ei võeta arvesse roma elanikkonna praegust olukorda (vt punktid 60 ja 75).

3. soovitus

Liikmesriigid peaksid projektikonkursside koostamisel ja projektide valikul kasutama romade integreerimise parima tava kriteeriume (nagu nõukogu 10 ühist aluspõhimõtet). Võimaluse korral tuleks konkursid korraldada tõrjutud roma kogukondadele kasu toovate pikaajaliste projektide valimiseks ning ESIFist toetuse eraldamine siduda projektide jätkusuutlikkusega, mis ei eeldaks ELi rahastamise jätkumist pärast projekti lõppu. Nimetatud aspekte tuleks perioodi 2014–2020 rakenduskavade muutmisel samuti arvesse võtta.

4. soovitus

Komisjon peaks järgmisel programmitöö perioodil või rakenduskavade läbivaatamisel tagama, et romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates sisalduvaid romade integreerimise eesmärke kajastataks ESIFi raamistikus kõikidel võimalikel tegevustasanditel. Komisjon peaks selles kontekstis tagama andmete usaldusväärse kogumise, et võimaldada üksikprojektidega saavutatud edusammude järelevalvet ja hindamist kõikidel haldustasanditel.

5. soovitus

Liikmesriigid peaksid võimaluse korral vastastikku täiendama ESIFi õigusaktides määratletud ühiseid väljundi- ja tulemusnäitajaid spetsiaalselt romadele suunatud näitajatega. Nimetatud näitajad tuleks ühtlustada romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates sisalduvate näitajatega ja seejärel kasutada perioodi 2014–2020 rakenduskavade järelevalves. Aluseks võiks võtta Põhiõiguste Ameti poolt 2016. aastal välja töötatud näitajad.

6. soovitus

Liikmesriigid peaksid seoses järgmise programmitöö perioodi ettevalmistustega kaaluma ühistegevust, et tagada õiguskindlus seoses sellega, et ESFi oleks võimalik kasutada mistahes sotsiaalse kaasatuse meetmete rahastamiseks, hoolimata nende seotusest tööhõivega. Õiguskindlusetuse eemaldamise abil võimaldataks liikmesriikidel täiel määral ESFi sotsiaalseks kaasamiseks kasutada, sh diskrimineerimisvastase võitluse meetmete abil.

7. soovitus

Komisjon peaks kaaluma ESIFi õigusaktide muutmise ettepaneku tegemist, tagamaks, et alates programmitöö perioodi algusest 2020. aastal võetaks eri liikmesriikide vahel rahaliste vahendite jaotamisel arvesse sotsiaalse kaasatuse näitajad: eriti tõrjutud rühmade, nagu romad, osakaal kogurahvastikust. Komisjon peaks tagama, et kõik selle muudatuse tulemusel liikmesriikidele kättesaadavaks tehtavad täiendavad ESFi vahendid oleks konkreetselt suunatud tõrjutud kogukondade toetamisele.

Enamik projektidest viidi ellu plaanipäraselt, kuid romade edukaks kaasamiseks ei kasutatud alati parima tava kriteeriume ja projektide tulemuslikkuse mõõtmine oli keeruline

132

Enamik auditi käigus uuritud ERFi ja ESFi projektidest oli oma üldeesmärgid saavutanud, kuid need eesmärgid ei olnud sageli konkreetselt romadega seotud. Samuti leidis kontrollikoda, et kooskõlas nõukogu poolt vastu võetud parima tava kriteeriumidega (nn romade kaasamise ühised aluspõhimõtted) valitud projektid aitasid tõenäoliselt mõjusamalt roma elanikkonna integratsioonile kaasa (vt punktid 104–115).

133

Lisaks leidis kontrollikoda, et romade integreerimise projektidega saavutatud edusammude järelevalve oli keerukas, peamiselt romadest osalejate kohta olemasolevate andmete kättesaadavuse ja kvaliteediga seotud puuduste tõttu. Põhjalike ja usaldusväärsete andmete puudumine ei ole probleemiks ainult projektide puhul, vaid ka ELi ja liikmesriikide tasandil poliitiliste otsuste tegemisel. Kui kiirelt ei tegutseta, jääb olukord samaks ka perioodil 2014–2020 (vt punktid 51, 84–94 ja 117–120).

8. soovitus

a)Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös välja töötama ühise metoodika, mille abil oleks võimalik saada asjaomaseid andmeid roma elanikkonna kohta, et kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega (sh võimalikud erandid) teha järelevalvet romade sotsiaalse kaasamise üle. Seda tuleks teha hiljemalt järgmise programmitöö perioodi ettevalmistamisel.

b)Komisjon peaks kooskõlas liikmesriikide õigusraamistike ja ELi õigusaktidega (sh võimalikud erandid) julgustama liikmesriike järgmise kahe aasta jooksul etnilise päritolu kohta terviklikult statistilisi andmeid koguma. Eurostat võiks lisada asjaomased küsimused oma uuringutesse (nt tööjõu-uuring ning sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika).

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva aruande vastu 4. mai 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Lisad

I lisa

Kontrollitud rakenduskavad

Liikmesriik
Rakenduskava 2007–2013
Rakenduskava 2014–2020

Bulgaaria
2007BG161PO001 rakenduskava „Regionaalareng” (ERF)
2007BG051PO001 rakenduskava „Inimressursside arendamine” (ESF)
2014BG16RFOP001 rakenduskava „Majanduskasv piirkondades” (ERF)
2014BG05M9OP001 rakenduskava „Inimressursside arendamine” (ESF)
2014BG05M2OP001 rakenduskava „Arukas haridus jätkusuutlikuks majanduskasvuks” (ESF)

Ungari
2007HU05UPO001 rakenduskava „Sotsiaalne uuenemine” (ESF)
2014HU16M0OP001 rakenduskava „Majandusareng ja innovatsioon” (mitut fondi (ESF ja ERF) hõlmav rakenduskava)
2014HU05M2OP001 rakenduskava „Inimressursside arendamine” (mitut fondi (ESF ja ERF) hõlmav rakenduskava)

Rumeenia
2007RO051PO001 inimressursside arendamise valdkondlik rakenduskava (ESF)
2007RO161PO001 piirkondlik rakenduskava (ERF)
2014RO05M9OP001 inimkapitali rakenduskava (ESF)
2014RO16RFOP002 piirkondlik rakenduskava (ERF)

Hispaania
2007ES05UP0002 rakenduskava „Diskrimineerimisvastane võitlus” (ESF)
2007ES051P0005 piirkondlik rakenduskava „ESF 2007–2013 Andaluusia”
2014ES05SFOP012 Rakenduskava „Sotsiaalne kaasatus ja sotsiaalmajandus” (ESF)
2014ES05SFOP022 Piirkondlik rakenduskava „ESF 2014–2020 Andaluusia” (ESF)

Allikas: kontrollikoda.

II lisa

Struktuurifondide juhtimisorganid külastatud liikmesriikides

Bulgaaria
ESF
ERF

Projekt 1
Projekt 2
Projekt 3
Projekt 4
Projekt 5

Korraldusasutus
ESFi korraldusasutus
(töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium)
ERFi korraldusasutus
(regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeerium)

Vahendusasutus
Ei ole kohaldatav, kuna korraldusasutus on toetusesaaja
haridus- ja teadusministeerium
avaliku sektori asutus
(sotsiaalabiamet)
avaliku sektori asutus
(sotsiaalabiamet)
Sellele ERFi rakenduskavale ei ole vahendusasutust määratud

Projekti toetusesaaja
töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium
vabaühendus
avaliku sektori asutus
(Dupnitsa omavalitsus)
tervishoiuministeerium
avaliku sektori asutus
(Devnya omavalitsus)

Ungari
ESF

Projekt 6
Projekt 7
Projekt 8
Projekt 9
Projekt 10

Korraldusasutus
ESFi korraldusasutus
(inimressursside ministeerium)

Vahendusasutus
puudub

Projekti toetusesaaja
riiklik majandusministeerium
avaliku sektori asutus
(Balassagyarmati vangla)
avaliku sektori asutus
(Ózd omavalitsus)
vabaühendus

Rumeenia
ESF
ERF

Projekt 11
Projekt 12
Projekt 13
Projekt 14
Projekt 15

Korraldusasutus
ESFi korraldusasutus
(ELi vahendite ministeerium)
ERFi korraldusasutus
(regionaalarengu ja avaliku halduse ministeerium)

Vahendusasutus
piirkondlik (loodepiirkonna) vahendusasutus
(tööministeeriumi osakond)
piirkondlik (Bukaresti) vahendusasutus
(tööministeeriumi osakond)
haridusministeerium
(tegutseb vahendusasutusena)
piirkondlik (loodepiirkonna) vahendusasutus
(tööministeeriumi osakond)
piirkondlik (loodepiirkonna) vahendusasutus
(regionaalarengu ja avaliku halduse ministeeriumi osakond)

Projekti toetusesaaja
vabaühendus
avaliku sektori asutus
(Romade riiklik amet)
avaliku sektori asutus
(Baia Mare omavalitsuse sotsiaalteenistus)

Hispaania
ESF (diskrimineerimisvastase võitluse rakenduskava)
ESF (Andaluusia rakenduskava)

Projekt 16
Projekt 17
Projekt 18
Projekt 19

Korraldusasutus
ESFi korraldusasutus
(töö- ja sotsiaalkindlustusministeerium)

Vahendusasutus
sihtasutus
piirkondlik vahendusasutus
(Junta de Andalucia)

Projekti toetusesaaja
vabaühendus

Allikas: kontrollikoda.

III lisa

Romade kaasamise ühised aluspõhimõtted

Nimetatud kümmet põhimõtet arutati 2009. aastal Prahas toimunud esimesel romade kaasamise Euroopa platvormil. Seejärel lisati need põhimõtted 8. juunil 2009 toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu istungi järelduste lisasse.

1.Konstruktiivsed, pragmaatilised ja mittediskrimineerivad poliitikad

Poliitikad, mille eesmärk on romade kaasamine, austavad ja aduvad Euroopa Liidu põhiväärtuseid, mille hulka kuuluvad inimõigused ja -väärikus, mittediskrimineerimine, võrdsed võimalused ja majandusareng. Romade kaasamise poliitikad on integreeritud üldistesse poliitikatesse, eelkõige hariduse, tööhõive, sotsiaalküsimuste, eluaseme soetamise, tervishoiu ja julgeoleku valdkonnas. Nende poliitikate eesmärk on anda romadele liikmesriikide ühiskondades võrdsed võimalused.

2.Selgesõnaline, kuid mitte välistavate eesmärkide seadmine

Kaasamispoliitikaalaste algatuste jaoks on olulised selgesõnalised, kuid mitte üksnes romadele suunatud eesmärgid. See tähendab, et sihtrühmaks peetakse romasid, kuid ei jäeta kõrvale teisi inimesi, kes elavad üldjoontes sarnases sotsiaalmajanduslikus olukorras. See lähenemisviis ei eralda romadele suunatud tegevusi laiematest poliitikaalgatustest. Lisaks sellele tuleb vajaduse korral võtta arvesse laiaulatuslikumate poliitikate ja otsuste võimalikku mõju romade sotsiaalsele kaasatusele.

3.Kultuuridevahelisel kontaktil põhinev lähenemisviis

On vaja rakendada kultuuridevahelisel kontaktil põhinevat lähenemisviisi, mille kohaselt romasid käsitatakse koos erinevate etnilise taustaga inimestega. Koos eelarvamuste ja stereotüüpide vastu võitlemisega tasub edendada kultuuridevahelist õppimist ja kultuuridevahelise suhtlemise oskuseid, mis on hädavajalikud tõhusa suhtlemise ja poliitika jaoks.

4.Lõplik eesmärk romad täielikult tavaühiskonda integreerida

Kõigi kaasamisalaste poliitikate eesmärk on tuua romad üldisesse ühiskonda (üldkasutatavad haridusasutused, tavapärased töökohad, harilikud eluasemed). Seal, kus endiselt eksisteerivad osaliselt või täielikult eraldatud haridussüsteemid või eluasemed, tuleb romade kaasamise poliitikates seada eesmärgiks nende kaotamine. Tuleb vältida kunstlike ja eraldatud romade tööjõuturgude väljakujunemist.

5.Teadlikkus soolisest mõõtmest

Romade kaasamise poliitikaalgatustes peab arvesse võtma roma naiste vajadusi ja olukorda. Need peaksid käsitlema selliseid teemasid, nagu mitmekordne diskrimineerimine ning probleemid tervishoiuteenustele ja lapsetoetustele juurdepääsul, aga ka koduvägivald ja naiste ekspluateerimine.

6.Tõenditel põhinevate poliitikate siire

On tähtis, et liikmesriigid õpivad romade kaasamise algatuste väljatöötamisel saadud kogemustest ning jagavad oma kogemusi teiste liikmesriikidega. Tunnistatakse, et romade kaasamise poliitikate kujundamine, elluviimine ja järelevalve peavad toetuma regulaarselt kogutud sotsiaalmajanduslikele andmetele. Vajaduse korral tuleks arvesse võtta ka muude, nii ELis kui ka väljaspool seda asuvate haavatavate rühmade sotsiaalse kaasamise poliitikatest saadud näiteid ja kogemusi.

7.Euroopa Liidu vahendite kasutamine

Romade kaasamisele suunatud poliitikate kujundamisel ja elluviimisel on oluline, et liikmesriigid kasutaksid täielikult Euroopa Liidu instrumente, sealhulgas õigusakte (rassilise võrdsuse direktiiv, raamotsus rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta), rahastamisvahendeid (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, ühinemiseelse abi rahastamisvahend) ja kooskõlastusvahendeid (avatud koordinatsioonimeetod). Liikmesriigid peavad tagama, et rahastamisvahendite kasutamine on kooskõlas käesolevate ühiste aluspõhimõtetega ning kasutama Euroopa Komisjoni eriteadmisi seoses poliitikate ja projektide hindamisega. Vastastikuse järelevalve teostamist ja heade tavade vahetamist ekspertide tasemel soodustab võrgustik EURoma (struktuurifondide raamesse kuuluv sotsiaalse kaasamise ja romade Euroopa võrgustik).

8.Piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemine

Liikmesriigid peavad romade kaasamise poliitikaalgatused kavandama, välja arendama, ellu viima ja hindama tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutustega. Nendel ametiasutustel on oluline roll poliitikate praktilisel elluviimisel.

9.Kodanikuühiskonna kaasamine

Ühtlasi peavad liikmesriigid romade kaasamise poliitikaalgatused kavandama, välja arendama, ellu viima ja hindama tihedas koostöös selliste kodanikuühiskonna osalejatega, nagu vabaühendused, tööturu osapooled ja akadeemikud/teadlased. Kodanikuühiskonna kaasamist peetakse kriitiliselt oluliseks nii eriteadmiste rakendamiseks kui ka teabe levitamiseks, mida on vaja avaliku arutelu läbiviimiseks ning vastutuse kujundamiseks kogu poliitikakujundamise protsessis.

10.Romade aktiivne osalemine

Romade osalemine protsessi igas etapis suurendab poliitikate tõhusust. Romade kaasamine peab toimuma nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil romade valdkonna ekspertide ja ametnike antava panuse kaudu ning samuti konsulteerides poliitikaalgatuste kavandamise, elluviimise ja hindamise osas erinevate romade sidusrühmadega. Äärmiselt tähtis on, et kaasamise poliitikad põhineksid avatusel ja läbipaistvusel ning käsitleksid keerulisi või tabuteemasid sobival ja tõhusal viisil. Samuti on oluline romade täieliku avalikus elus osalemise toetamine, nende kodanikuaktiivsuse stimuleerimine ning nende kui inimressursi arendamine.

Komisjoni vastus

Kokkuvõte

II

Komisjon märgib, et lisaks 1,5 miljardile eurole, mis vastab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) eraldisele investeerimisprioriteedi 9.2 jaoks, rahastatakse romade kaasamist veel nii ESFi kui ka Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) mitme teise investeerimisprioriteedi kaudu.

IV

Komisjon tuletab meelde, et diskrimineerimisvastane võitlus on horisontaalne põhimõte, mida tuleks arvesse võtta partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisel ja elluviimisel kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul (nagu on sätestatud ühissätete määruse artiklis 7).

Ühissätete määruses (artikkel 5) ja Euroopa partnerluse käitumisjuhendis sätestatud partnerluspõhimõttega nõutakse, et ESFi ja ERFi rakenduskavades kaasataks partnerluslepingute ja rakenduskavade kavandamisse ja elluviimisse asjaomased partnerid (sealhulgas seirekomisjonidesse, nagu nõutakse ühissätete määruse artikliga 48).

V

Komisjoni sõnul aitab ta oma ühise juhtimise kohustuste kontekstis liikmesriikidel tagada, et perioodiks 2014–2020 tehtud muudatuste tulemuseks on projektid, millega aidatakse paremini kaasa romade integratsioonile, näiteks asjaomaste eeltingimuste täitmise hindamise, juhendamise või nõustaja rolli kaudu seirekomisjonides.

VI

Komisjon möönab, et on keeruline teha järelevalvet selle üle, kas ELi rahastatud projektid aitavad romade integratsioonile tulemuslikult kaasa, sest etnilisel päritolul põhinevate andmete kogumisel on objektiivsed õiguslikud piirangud ning kohaldatakse sõnaselget, kuid üldist suunamismeetodit, mis tingib sageli selle, et romad ei ole ainus rühm, kes saab tõrjutud rühmadele mõeldud toetusest kasu.

Komisjon on siiski veendunud, et ESFi investeerimisprioriteedi 9.2, ESFi ja ERFi rakenduskavade asjaomaste erieesmärkide kaudu, samuti ESFist toetatavas tegevuses osalejate ühise väljundnäitaja ning rakenduskavapõhiste näitajate ja eesmärkide kasutamisel paraneb perioodil 2014–2020 romade integratsiooni järelevalve märgatavalt.

1. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.

1. soovitus a)

Komisjon tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest sellistele tõrjutud kogukondadele nagu romad suunatud meetmete toetuse suurus saab olla üksnes soovituslik, kuna liikmesriigid peavad esitama finantsandmeid ainult siis, kui valitakse konkreetselt ESFi investeerimisprioriteet 9.2 ja/või kui teistes ESFi ja ERFi asjaomastes valdkondlikes eesmärkides on sätestatud kindlad sihid/eesmärgid/näitajad.

1. soovitus b)

Komisjon rõhutab, et kuna ühissätete määrus sisaldab üldist diskrimineerimisvastasuse eeltingimust kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul, piirdub selle täitmise hindamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes sätestatud kriteeriumidega. Samuti tuleks riikliku ja piirkondliku pädevuse raames konkreetsete ja piisavate poliitikameetmete – sealhulgas strateegiate sisu – üle otsustamisel kinni pidada subsidiaarsuse põhimõttest.

Eeldati, et liikmesriigid lisavad oma rakenduskavadesse erieesmärgid ja -sihid juhul, kui nad on valinud ESFi eraldi investeerimisprioriteedi 9.3 „Igasuguse diskrimineerimise tõkestamine ja võrdsete võimaluste edendamine”. Eelkõige kehtib see liikmesriikide puhul, kellele on antud selles valdkonnas riigipõhiseid soovitusi.

1. soovitus c)

Ühissätete määruse artiklis 5 sätestatakse, et asjaomased kodanikuühiskonda esindavad organid on partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtte osa. Kooskõlas ühissätete määruse artikli 5 lõikega 2 kaasatakse partnerid muu hulgas partnerluslepingute ettevalmistusse kogu rakenduskavade ettevalmistuse ja rakendamise ajal.

2. soovitus a)

Komisjon on soovitusega nõus. Ta leiab, et seda tuleks täita rakenduskavade tasandil, ja rõhutab, et ta võtab juba selles valdkonnas meetmeid.

Nagu on öeldud punktis 38, väljastas komisjon 2015. aastal temaatilised suunised pealkirjaga „Suunised Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise kohta võitluses haridusliku ja ruumilise segregatsiooniga”. Liikmesriike kutsutakse üles järgima programmitöös ja rakendamisel nende suuniste sätteid, et vältida tõrjutud kogukondade, sealhulgas romade hariduslikku ja eluasemega seotud segregatsiooni ning selle vastu võidelda.

Komisjon on täiesti teadlik, et tõhus kohapealne rakendustöö on määrava tähtsusega. Seepärast sõlmib ta lepinguid ekspertidega, et aidata liikmesriikidel suuniseid rakendada, keskendudes peamiselt Tšehhi Vabariigile, Slovakkiale, Ungarile, Rumeeniale ja Bulgaariale.

Rakenduskavade ümberjaotamise ja muutmise peaksid üldjuhul algatama liikmesriigid.

2. soovitus b)

Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et ta juba võtab selles valdkonnas meetmeid.

Komisjon kasutab täielikult ära riikide eduaruandeid, tuginedes neile ka seirekomisjoni koosolekutel, eesmärgiga kutsuda üles ja julgustada liikmesriike vajaduse korral tugevdama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetust saavaid meetmeid, et tegeleda tulemuslikumalt probleemidega, mis on romadega seoses kindlaks tehtud. Selle arutelu järel võivad liikmesriigid esitada taotlusi rakenduskavade läbivaatamiseks vastavalt ühissätete määruse artikli 30 lõikele 1.

Lisaks märgib komisjon, et kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 punktiga a võib ta kasutada oma õigust nõuda liikmesriikidelt rakenduskavade ümbertegemist ainult siis, kui tuleb lahendada riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleemid romadega ja kui nendega tegelemiseks on vaja rahastamisvahendid ümber jaotada.

3. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.

Võimalust rahastada jätkusuutlikke meetmeid eesmärgiga toetada tõhusalt romade integreerimist käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes erinevalt.

Esiteks on programmitöö perioodil 2014–2020 võimalik võtta pikaajalisi (seitsmeaastasi) meetmeid ja iga sellise projekti kestus peaks olema vastavuses kavandatud eesmärkidega.

Teiseks sisaldab ESFi määrus raamistikku, mille abil jälgida paremini tõrjutud rühmade (sealhulgas romade) kaasamise positiivseid tulemusi selle ühise väljundi ja pikaajalisemate tulemusnäitajate kaudu, mille eesmärk on edendada tõrjutud roma kogukondadele suunatud, ESFist toetatavate meetmete jätkusuutlikkust.

Kolmandaks, nagu iga sektori puhul, peaksid liikmesriigid ka ERFi vahenditest rahastatud taristuprojektide puhul kaaluma, kuidas tagatakse projekti jätkusuutlikkus juhtudel, kui see on pärast nende lõpetamist vajalik (nt säilitamine).

4. soovitus

Komisjon on soovitusega nõus ja võtab seda järgmisel programmitöö perioodil võimalikult palju arvesse.

Rahastamisperioodi 2014–2020 kohta tuleb märkida, et romade integratsiooni eesmärke on juba kajastatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raamistikus liikmesriikide rakenduskavade väljatöötamisel siis, kui kohaldatakse romasid käsitlevaid eeltingimusi.

Rakenduskavade läbivaatamise algatamine on enamasti liikmesriikide otsustada. Kooskõlas ühissätete määrusega peab liikmesriigi esitatud rakenduskava läbivaatamise taotlus olema põhjendatud ja tooma eeskätt esile rakenduskava muutuste eeldatava mõju liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele ning rakenduskavas määratletud erieesmärkidele.

Auditeeritavas õigusraamistikus aastateks 2014–2020 on asjaomase rakenduskava korraldusasutuse ülesanne luua süsteem, millega kirjendatakse ja salvestatakse elektrooniliselt iga tegevuse andmed, mis on vajalikud muu hulgas seireks ja hindamiseks. Nende all mõeldakse finantsandmeid, väljundeid ja tulemusi.

5. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele, ja juhib tähelepanu asjaolule, et lisaks mõnes liikmesriigis kehtivatele etniliste andmete kogumise õiguslikele piirangutele kohaldatakse iga romasid käsitleva konkreetse näitaja suhtes niinimetatud delikaatsete andmete kaitse korda (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 8). Isikutele jääb õigus keelduda andmete kogumiseks nõusoleku andmisest. Seetõttu tuginevadki andmed Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest rahastatud tegevuses osalevate romade arvu kohta enamasti isiklikule kinnitusele.

6. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.

Siiski rõhutab komisjon, et soovituse täielik täitmine seoses võimalusega, et ESFist rahastataks igasuguseid sotsiaalse kaasamise meetmeid, sõltumata nende seotusest tööhõivega, nõuaks aluslepingu muutmist, et muuta artiklis 162 sätestatud ESFi ülesannet.

Veel leiab komisjon, et ESFi määrus oma praegusel kujul ja tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 162 võimaldab juba niigi tegeleda romade integratsiooni küsimusega õiguskindlal viisil sotsiaalse kaasamise valdkondliku eesmärgi kaudu.

Seega võib ESFist rahastada romade integreerimise meetmeid, tingimusel et need on osa ühtsest meetmete kogumist, mille eesmärk on tuua romad kas või kaudselt tööturule lähemale.

See õiguslik tõlgendus ESFi kaudu romade integreerimise meetmete rahastamiskõlblikkuse kohta edastati liikmesriikidele 2015. aasta novembris.

Seetõttu leiab komisjon, et õiguskindlus on tagatud.

7. soovitus

Komisjon on soovitusega nõus ja võtab järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kontekstis vahendite eraldamise kriteeriumide kontrollimisel arvesse sotsiaalse kaasamise probleemide suurust, samuti vajadust eraldada lisavahendeid tõrjutud kogukondade toetamiseks.

8. soovitus a)

Komisjon ei nõustu selle soovitusega.

Kuigi komisjon on alati valmis liikmesriikidega koostööd tegema, leiab ta, et arvestades riikide erinevat olukorda ja meetodeid ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimise vajadust, ei ole selles valdkonnas ühise metoodika väljatöötamine teostatav või asjakohane.

8. soovitus b)

Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest tema arvates tuleks see küsimus jätta kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega liikmesriikide otsustada.

Lisaks ei kavatse komisjon koguda statistilisi andmeid etnilise päritolu kohta ei tööjõu-uuringu ega sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika kaudu. Statistiliste andmete kogumine roma elanikkonna kohta on tehniliselt ja õiguslikult väga keeruline ning kulukas.

Sissejuhatus

12

Komisjon märgib, et lisaks 1,5 miljardile eurole, mis vastab ESFi eraldisele investeerimisprioriteedi 9.2 jaoks, rahastatakse romade kaasamist veel nii ESFi kui ka ERFi mitme teise investeerimisprioriteedi kaudu.

Tähelepanekud

30

Perioodil 2007–2013 järgiti ESFi määruses üldist suundumust mitte keskenduda romadele, vaid üldisemalt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Seega kuulus romade integratsioon ebasoodsas olukorras olevate inimeste sotsiaalse kaasatuse tugevdamise prioriteedi alla.

Mõned liikmesriigid on siiski otsustanud käsitleda oma perioodi 2007–2013 struktuurifondide riiklikes strateegilistes võrdlusraamistikes romade integratsiooni teemat eraldi.

34

Komisjon märgib, et ELi raamistikus tunnistatakse selge sõnaga: „Esiteks peavad liikmesriigid tagama selle, et romasid ei diskrimineerita, vaid koheldakse kui kõiki teisi ELi kodanikke, kellel on võrdne juurdepääs ELi põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustele”. Võrdne kohtlemine on seega horisontaalne põhimõte ja seda peetakse romade tõhusa integratsiooni eeltingimuseks. Kuigi ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel on ühine ülesanne parandada romade sotsiaalset kaasatust kõikide oma pädevusvaldkonna vahendite ja poliitikameetmete abil, lasub peamine vastutus ja pädevus tõrjutud elanikkonnarühmade olukorra muutmise eest kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega liikmesriikidel.

39

Partnerlus koos mitmetasandilise valitsemisega on ühiselt juhitavate fondide pikaajaline peamine põhimõte (mida kohaldati ka eelmistel programmitöö perioodidel) ning see on sätestatud ka perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artiklis 5. Komisjoni delegeeritud määrusega vastu võetud Euroopa partnerluse käitumisjuhend aitab liikmesriikidel partnerlust korraldada ja selles käsitletakse mitut praktilist küsimust, nagu valitud partnerite esinduslikkus, valikumenetlused, menetlusnõuded, et tagada õigeaegne, mõtestatud ja läbipaistev konsulteerimine ning partneri esindatus kogu programmitöö perioodi jooksul, sealhulgas seirekomisjonides.

40

Komisjon märgib, et on toetanud kaht nimetatud ühisprogrammi (ROMACT ja ROMED) märkimisväärsete rahaliste vahenditega.

44

Hispaania romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias, milles ei ole küll kehtestatud diskrimineerimisvastaseid eesmärke, rõhutatakse, et vajalik on täiendavus ja koostoime 2011.–2014. aasta kodakondsuse ja integratsiooni teise kavaga ning rassismi-, ksenofoobia- ja sallimatusevastase riikliku strateegiaga, millega nähakse ette konkreetsed meetmed diskrimineerimise vastu võitlemiseks.

45

Nagu on kirjeldatud Ungari romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias, ei ole sotsiaalse kaasamise poliitika eesmärk tegeleda mitte ainult romadega, vaid see on suunatud laiemale sihtrühmale. Selle eesmärgid on järgmised: vähendada vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste arvu, sotsiaalset võlga ebasoodsas olukorras olevate laste ees ning romade ja muude rahvuste vahelisi sotsiaalseid erinevusi. Nende eesmärkidega tegeletakse horisontaalselt viie valdkonna kaudu: tööealiste pikaajaliste töötute tööturuvõimaluste parandamine; laste vaesuse vähendamine; sotsialiseerimisega seotud ja sotsiaalkultuuriliste puudustega tegelemine; roma naiste hariduse ja tööturuga seotud ebasoodsa olukorra lahendamine; ebasoodsas olukorras olevate territooriumide arengulõhe kaotamine.

49

Oma 2015. aasta hinnangus Bulgaaria romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia edusammude kohta märkis komisjon tõepoolest, et romade riiklikul kontaktpunktil „puuduvad oma ülesannete tõhusaks täitmiseks ja veenvate edusammude tegemiseks inim- ja poliitilised ressursid”. Teisalt on tõsi ka see, et romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia rakendamine sõltub suurel määral Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Praktikas toetatakse romade riiklikke kontaktpunkte ülesannete täitmisel seega lisastruktuuride abil. 2015. aastal moodustati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide keskse koordineerimisüksuse eestvedamisel Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide perioodi 2014–2020 sekkumismeetmete planeerimise ja koordineerimise ministeeriumidevaheline töörühm, milles osaleb romade riiklik kontaktpunkt ja asjaomase valdkonna (tööjõud, haridus, tervishoid, regionaalareng, põllumajandus) ministeeriumid aseministri tasandil, eksperdid (romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia kuue prioriteetse valdkonna koordinaatorid) ning omavalitsuste esindajad.

50 Teine taane

Komisjon märgib, et praeguses poliitilises olukorras võib täheldada arengusuundumusi, mille tulemusena võidakse Bulgaarias pöörata romade probleemidele üha rohkem tähelepanu.

51 Esimene taane

Bulgaarias tehakse romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia iga-aastast järelevalvet kõigi asjaomaste asutuste ja omavalitsuste haldusaruannete alusel ning seda tugevdatakse veelgi uue järelevalvesüsteemiga, mis saab valmis 2016. aasta detsembri lõpuks.

54

Vt komisjoni vastus punktile 50 (käsitleb Bulgaariat).

60

Komisjon ei nõustu kontrollikoja tähelepanekuga, milles osutatakse õiguskindlusetusele. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 162 kohaselt on ESFi ülesanne parandada töötajate tööhõivevõimalusi siseturul. Seega tähendab 9. valdkondliku eesmärgi kohaldamine sotsiaalse kaasatuse suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 162, et ESFist võib rahastada kõiki romade integreerimise meetmeid, mis on osa ühtsest meetmete kogumist, aidates kas või ainult kaudselt romasid tööturule lähemale tuua. Seda õiguslikku tõlgendust ESFi kaudu romade integreerimise meetmete rahastamiskõlblikkuse kohta selgitati liikmesriikidele ja see edastati neile 2015. aasta novembris. ESFi toetust võib täiendada ka muude vahenditega, näiteks Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks eraldatavate vahenditega, mida liikmesriigid võivad kasutada romade põhivajaduste rahuldamiseks ja neile ainelise abi andmiseks.

Veel märgib komisjon, et kontrollikoda on kaasanud oma valimisse ainult ERFi lõpetatud eluasemeprojektid. Arvestades määruse muutmise kuupäeva ja selliste projektide ettevalmistamiseks vajalikku aega, oli mitu projekti auditi ajal alles pooleli.

61

Komisjon märgib, et rakenduskavas ei olnud selliste näitajate normatiivset nõuet. Mis puudutab aga ESFi, siis nõuti XXIII lisas, et aruandluses kajastataks vähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade tegelikku osalemist ESFi tegevuses.

Komisjon märgib, et programmitöö perioodil 2007–2013 järgis ESF üldist suundumust toetada ebasoodsas olukorras olevaid rühmi; sihtrühmade määratlus, samuti kasutatavad erieesmärgid, sihid ja näitajad jäeti liikmesriikide otsustada selle põhjal, millised olid nende riiklikes reformikavades ja sotsiaalse kaasamise riiklikes tegevuskavades kirjeldatud probleemid.

62

Finantsteabe puudumist seletab asjaolu, et roma elanikkond ei olnud ESFi toetuste eraldi sihtrühm.

64

Näiteks algatasid Ungari ja Tšehhi Vabariik enne määruse muutmist ERFi toel meetmeid, mis olid suunatud romade elukohaks olevatele mahajäetud linnaosadele.

65

Komisjon märgib, et ELi andmekaitse õigusraamistiku kohaselt on isikul õigus keelduda nõusoleku andmisest etnilise päritoluga seotud andmete kogumiseks. Seepärast võib etnilise päritolu kohta kogutud andmete usaldusväärsus olla romade integratsiooni rahastamiseks vajalike vahendite suuruse üle otsustamisel tõepoolest küsitav.

Mõni liikmesriik (nt Ungari, Slovakkia) on võtnud kasutusele kaudsed etnilised või sotsiaal-majanduslikud näitajad (näiteks kaart vaeste asukoha kohta, segregeeritud alad linna- ja maapiirkondades, äärmises vaesuses elavad inimesed), et teha kindlaks vajadused ja vajalikud rahalised vahendid. Nende meetoditega tagatakse roma kogukondade kaasamine.

Vt ka kontrollikoja aruande punkt 87.

Lisaks on etnilise päritolu andmete kogumine mitmes liikmesriigis seadusega keelatud.

68

Komisjoni sõnul rõhutatakse kõnealuses rakenduskavas selgelt ja korduvalt, et haridusmeetmete abil peaks olema võimalik jõuda kaasava hariduse ja desegregatsioonini ning muu hulgas kajastatakse erinäitaja abil desegregatsiooni programmides osalevate haridusasutuste arvu.

Rakenduskavade alusel välja töötatud projektikonkursid sisaldavad haridusmeetmetega seotud erinõuete kohta rohkem üksikasju. Neid arutatakse rakenduskavade seirekomisjonides, milles osaleb nõuandva liikmena ka komisjon.

Selle juhise kavandis, milles käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist desegregatsiooni eesmärgil, antakse metoodilised suunised, mida järgida projektikonkursside kavandamisel ja projektide elluviimisel.

Lisaks võttis Ungari läbirääkimistel arvesse olemasolevaid riigipõhiseid soovitusi ja valis sobiva investeerimisprioriteedi, millega saab toetada roma kogukondi.

2015. aastal nõudis komisjon Ungari ametiasutustelt lisateavet riikliku hariduse arendamiseks antud toetuse kohta ja soovib näha selles valdkonnas kasutada olevate rahastamisvahendite üksikasjalikumat kirjeldust.

5. selgitus. ESIFi raamistikus hariduse valdkonnas desegregatsioonimeetmete puudumine Ungaris

Komisjon märgib, et kohalik võrdsete haridusvõimaluste kava on kohalikele omavalitsustele vahendite, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest meetmete jaoks mõeldud toetuste taotlemise eeltingimus.

ERFi/ESFi perioodi 2014–2020 inimressursside arendamise rakenduskavas on selgelt ja korduvalt sätestatud desegregatsiooni kohustus ja desegregatsioonile on suunatud mitu meedet (nt haridus, elamumajandus).

Nende meetmete üksikasjalikkuse taset rakenduskavas on käsitletud komisjoni vastuses punktile 68.

69

Komisjon märgib, et mitu muud ESFi ja ERFi investeerimisprioriteeti kuuluvad ühissätete määruse 8., 9. ja 10. valdkondliku eesmärgi alla, mis on seotud tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja haridusega, ja ka nende kaudu toetatakse romade integratsiooni suurte summadega sellistes valdkondades nagu kaasav haridus, sotsiaaleluasemed ning juurdepääs sotsiaal- ja tervishoiuteenustele. Vajaduse korral on need abiks ka riigipõhiste soovituste täitmisel (nt eelkooli ja haridustaristu valdkonnas).

See on kooskõlas 2. ühise aluspõhimõttega „Selgesõnaline, kuid mitte välistavate eesmärkide seadmine” ja 4. ühise aluspõhimõttega „Lõplik eesmärk romad täielikult tavaühiskonda integreerida”. Nende aluspõhimõtete kohaselt peaks romade integratsioon olema sotsiaalse kaasamise ja vaesuse leevendamise üldmeetmete lahutamatu osa, et vältida roma kogukondade edasist isolatsiooni.

Hea näite selle kohta võib leida Slovakkia inimressursside rakenduskavast, nagu kinnitab kontrollikoda 8. selgituses. Slovakkia nõustus komisjoni soovitusega koostada mitmest fondist rahastatav rakenduskava, millel on kaks sihtotstarbelist prioriteetset suunda vastavalt ESFi ja ERFi raames, millest kumbki sisaldab mitut konkreetset, ühtsel viisil elluviidavat eesmärki.

73

Komisjon märgib, et investeerimisprioriteeti 9.2 on korrapäraselt eelistatud nende liikmesriikide rakenduskavades, kelle romade elanikkonna osakaal on kõige suurem (st Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia ja Slovakkia) ning kes said romade kaasamise kohta riigipõhise soovituse.

Hispaanias sisaldab kogu riigi territooriumil rakendatav riiklik sotsiaalse kaasamise rakenduskava romade kaasamismeetmete sätteid vastavalt investeerimisprioriteedile 9.2.

Eesmärgiga võtta vastu kaasav lähenemisviis nõustus Hispaania komisjoniga, et ta viib ellu investeerimisprioriteedi 9.2 kohased laiaulatuslikud sotsiaalse kaasamise meetmed, mis on suunatud mitmele haavatavale alarühmale, sealhulgas romadele. Andaluusia puhul on piirkondlikus ESFi rakenduskavas investeerimisprioriteedi 9.1 „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social” all sisalduv meede mõeldud konkreetsetele kohalikele piirkondadele, mida mõjutavad vaesus ja sotsiaalne kaasamatus, ning selle kaudu antakse abi tööhõive, majutuse, sotsiaalse integratsiooni, hariduse jne jaoks. Komisjon leiab, et Andaluusia romade elanikkonna saab selle meetme ja riikliku rakenduskavaga tõhusalt hõlmata.

Ungari puhul tehakse inimressursside rakenduskava raames – millel on perioodiks 2014–2020 Ungari kuue lähenemispiirkonna kohta käiv lisakava – eraldis investeerimisprioriteedi 9.2 jaoks osana selle 1. prioriteedist ning rahvusvahelise koostöö ja rahastamisvahendina 5. prioriteedi kaudu.

75

Komisjon märgib, et ühtekuuluvuspoliitika raames liikmesriikidele kättesaadavaks tehtava rahalise toetuse puhul järgitakse vahendite eraldamisel ümberjaotamise lähtekohta, mille aluseks on üldise ühtekuuluvuseesmärgiga seotud kriteeriumid, ning seega kajastatakse põhimõtteliselt nende arengutaset. Seepärast näitab rahalise toetuse suurus ka liikmesriikide ja piirkondade rahastamissuutlikkust ning aitab neil lahendada nende peamisi probleeme, sealhulgas sotsiaalse kaasatuse valdkonnas. Lisaks tagavad liikmesriikide kohustus eraldada teatav minimaalne osa vahenditest ESFile (ühissätete määruse artikli 92 lõige 4), kohustus eraldada nendest ESFi vahenditest vähemalt 20% sotsiaalse kaasatuse edendamise, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise 9. valdkondliku eesmärgi saavutamiseks (ESFi määruse artikli 4 lõige 2) ja vajadus kontsentreerida toetus riigipõhiseid soovitusi arvesse võttes (ühissätete määruse artikkel 18) selle, et kõigis liikmesriikides, kus romade integreerimine kujutab endast eriti suurt probleemi, on selle lahendamiseks kättesaadav piisav ESFi toetus.

79

Komisjon peab tavaliseks, et diskrimineerimisvastased meetmed lisatakse erieesmärkidele, ning toob näiteks teiste investeerimisprioriteetide, sealhulgas 9.2, aga ka 9.1 meetmeid.

Ungaris käsitletakse diskrimineerimisvastast võitlust horisontaalse elemendina partnerluslepingu läbirääkimistes ja rakenduskava eraldiste struktureerimisel. See on liikmesriigi valik.

Kuigi Bulgaarias ei ole investeerimisprioriteeti 9.3 valitud, peavoolustatakse stereotüüpidevastasele võitlusele ja etniliste kogukondade kultuuriidentiteedi edendamisele suunatud diskrimineerimisvastaseid teadlikkust suurendavaid meetmeid nii inimressursside arendamise rakenduskavas kui ka aruka majanduskasvu teadustegevuse ja hariduse rakenduskavas diskrimineerimise vältimise ning võrdsete võimaluste edendamise vahendina.

Rumeenias ollakse ESFi rahastatud inimkapitali rakenduskavas seisukohal, et sotsiaalne tõrjutus ei ole seotud etnilise päritolu, vaid üldiselt vaesusega. Seetõttu on rakenduskava mõeldud sõnaselgelt romadele, jätmata välja teisi tõrjutud kogukondi ja ebasoodsas olukorras olevaid rühmi.

83

Vt komisjoni vastus punktile 39.

Komisjoni ühisvastus punktidele 84 ja 85.

Komisjon rõhutab, et lisaks mõnes liikmesriigis kehtivatele etnilise päritolu andmete kogumise õiguslikele piirangutele on isikutel õigus keelduda andmast nõusolekut andmete kogumiseks. Andmed ESFi vahenditest rahastatud tegevuses osalevate romade arvu kohta tuginevad enamasti tõepoolest isiklikele kinnitustele. Kõiki investeerimisprioriteedi 9.2 alla kuuluvaid osalejaid võib aga pidada tõrjutud kogukondade, näiteks roma kogukonna osaks, mis lihtsustab seda sihtrühma käsitlevat aruandlust programmitöö perioodil 2014–2020.

Komisjoni ühisvastus punktidele 86 ja 87.

Komisjon märgib, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ei ole ELi õigussätete tõlgendamiseks pädev asutus.

Komisjon rõhutab, et etniliste andmete kogumine on mõnes liikmesriigis ebaseaduslik ja et selle üle otsustamine kuulub riigi pädevusse. Kui andmeid ei saa seaduslikult koguda, muutub nende töötlemise küsimus tähtsusetuks.

Kontrollikoja nimetatud praktilised alternatiivid etniliste andmete kogumiseks ei ole järelevalve mõttes rangetest piirangutest tegelikult vabastatud, kuigi need võiksid anda kvalitatiivseid tõendeid ESFi raames roma osalejatele antud ESFi toetuse kohta.

Kuna andmed põhinevad isiklikul kinnitusel ja eeldavad nõusolekut, võib nende usaldusväärsus väheneda (vastamise määr võib olla madal, sest isiklikku kinnitust ja/või vastust ei soovita anda, ja vastused võivad olla kallutatud). Valimite koostamist ja ekstrapoleerimist võib takistada vaadeldava elanikkonna kogumi tegelik ebakindlus.

Romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias, mille Rumeenia valitsus võttis vastu 2015. aastal, kasutatakse võrdlusalusena 2011. aasta rahvaloenduse andmeid, mille aluseks on enesemääratlus: romana määratles ennast 3,3% rahvastikust, st 621 573 inimest.

Rumeenia ametiasutused tunnistavad strateegias, et hinnangud roma elanikkonna suuruse kohta varieeruvad. Strateegias viidatakse Euroopa Nõukogu ja Maailmapanga hinnangutele, kuid alusväärtus on määratud ikkagi rahvaloenduse järgi.

See-eest (ESFi kaasrahastatud) inimkapitali rakenduskavas võetakse arvesse Euroopa Nõukogu hinnangut, et Rumeenias on 1,85 miljonit romat. Järelevalve tegemisel kaasnevad seega endiselt probleemid alusväärtuse ja etniliste andmete usaldusväärsusega.

88

Perioodil 2007–2013 ei olnud kohustust esitada aruannetes romasid eraldi kategooriana ega koguda järelikult abisaajatelt selliseid andmeid.

Liikmesriikidel oli vaid kohustus anda aru (ja koguda andmeid) ESFi tegevuses osalejate omaduste kohta. Andmed romadest osalejate kohta esitati osalejate liigendamisel kooskõlas riiklike eeskirjadega kategooria „Vähemused” või „Muud ebasoodsas olukorras olijad” osana haavatavate rühmade kaupa.

Perioodi 2007–2013 rakenduskavades ei olnud ka romadega seotud ühiseid väljundnäitajaid, mida oleks kajastatud asjaomastes rakenduskavades „kava näitajatena” ja mis oleksid ELi tasandil koondatud.

Romad esitati aruannetes eraldi kategooriana ainult iga-aastastes rakendusaruannetes, kui selline erinäitaja oli rakenduskavas eesmärgiks valitud.

89

Perioodil 2007–2013 ei olnud roma elanikud Hispaanias paljude tegevusliikide konkreetne sihtrühm; seetõttu puudus kohustus täpsustada osalejate etnilist päritolu. Lisaks, nagu mööndakse nõukogu soovituses romade tõhusaks integratsiooniks, võib etnilise päritolu andmete kogumine olla tundlik teema ja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega peaks liikmesriikidel olema lubatud oma järelevalvemeetodeid valida.

90

Rakenduskavad sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendes rõhutatakse ka vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks andis komisjon praktilisi juhiseid näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.

Kehtib ka uus nõue, et tulemuslikkuse andmed salvestatakse ja säilitatakse tegevusliikide kaupa elektroonilisel kujul, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil (komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 24 lõige 2).

Rumeenias tõstatati ja lahendati lõpuks kolme tüüpi näitajate olemasolu küsimus perioodi 2014–2020 inimkapitali rakenduskavas, millega nähakse rakenduskava tasandil ette väljundi- ja tulemusnäitajad, mis määratakse seejärel kindlaks iga taotlusvooruga kaasnevates erijuhistes.

91

Eriti haavatavate sihtrühmade puhul on mõnikord mõttekas jätta kvantitatiivsed tulemuseesmärgid seadmata (vastupidiselt väljundeesmärkidele), et ennetada „koorekihi” mõju (mille puhul suurema edukuse määra saavutamiseks valitakse sekkumiseks vähem ebasoodsas olukorras olevad rühmad).

Programmitöö perioodiks 2014–2020 tuleb eesmärgid kehtestada tegevuse tasandil iga asjaomase tulemusnäitaja kohta (vt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III lisa).

92

Kuigi ESFi määruse I lisas ei nähta ette romadest osalejate täpset ühisnäitajat, paraneb romade integratsiooni seire märkimisväärselt juhtudel, kus konkreetsed näitajad on rakenduskavas kokku lepitud või kui erieesmärk on suunatud ainult roma elanikkonnale.

Lisaks suurendab teabe kogumine üksikute osalejate kohta tegevuse eest vastutavate asutuste ja korraldusasutuste võimalust koondada ja jälgida romadest osalejate andmeid, sealhulgas tulemusi.

Ainult romadele suunatud tegevuse korral kogutakse üksikasjalikke andmeid ESFist toetatavas tegevuses osalejate sotsiaal-majanduslike tunnuste, tööturu olukorra ja tulemuste kohta ühiste väljund- ja tulemusnäitajate ning kõikide rakenduskavas kokku lepitud konkreetsete lisanäitajate alusel. See kehtib ka investeerimisprioriteetide kohta, mis ei ole suunatud üksnes romadele, kuid mille puhul nähakse rakenduskavas ette romasid käsitlev erinäitaja. Need tuleb salvestada ja säilitada tegevuse tasandil, nagu on nõutud komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III lisas.

93

Kontrollikoja tuvastatud puudust käsitletakse praeguse õigusraamistiku kaudu.

Liikmesriigid, kellel on romade sotsiaalse kaasamisega suuri raskusi, tegelevad nendega eraldi investeerimisprioriteedi 9.2 kaudu, mis on mõeldud tõrjutud kogukondadele, näiteks romadele. Sel juhul kogutakse andmeid investeerimisprioriteediga hõlmatud ja ESFist toetatavas tegevuses osalejate sotsiaal-majanduslike tunnuste, tööturu olukorra ning tulemuste kohta ühiste väljund- ja tulemusnäitajate alusel.

Lisaks võivad romasid hõlmavad rakenduskavapõhised näitajad anda konkreetset teavet romade kohta. Vastu võetud rakenduskavades, eelkõige Horvaatia, Rumeenia, Sloveenia ja Hispaania rakenduskavas puudutavad romasid 69 rakenduskavapõhist näitajat.

Kui selles küsimuses on kehtestatud eeltingimused, parandab see liikmesriikide järelevalvet selles valdkonnas. Liikmesriikidel on eeltingimuste täitmiseks aega 2016. aasta lõpuni.

96

Komisjon rõhutab, et valikukriteeriumid peaksid olema kooskõlas rakenduskavades sätestatud konkreetsete eesmärkidega. Seega, kui rakenduskavade konkreetsed eesmärgid ei ole suunatud romadele, hõlmavad valikukriteeriumid ebasoodsas olukorras olevaid rühmi, nagu on nimetatud rakenduskava erieesmärkides.

Asjaomase Bulgaaria ERFi korraldusasutuse puhul oli sihtrühm laiem kui romad, kuna projektikonkursid olid üles ehitatud nii, et need oleksid avatud kõigile tõrjutud rühmadele, mitte ainult romadele.

98

Rakenduskavad sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendes rõhutatakse ka vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks pakub rakenduskava praktilisi juhiseid näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.

ERFi puhul oli näitajate esitamine rakenduskava tasandil kohustuslik perioodil 2007–2013. Projekti tasandi näitajad lisatakse asjaomastesse taotlustesse ja nende üle teevad järelevalvet liikmesriigid.

Komisjon saab ainult suurte projektide taotlusi.

99

Programmitöö perioodil 2007–2013 ei olnud ELi õigusnõuetes ühiseid tulemusnäitajaid sihtrühma kohta.

Määratlust „haavatavad rühmad” võib seetõttu kasutada ka, kui viidatakse laiemale elanikkonnale, kes elab teatava roma elanikkonnaga sarnastes tingimustes, tegemata vahet etnilise päritolu alusel.

Nimetatud konkreetsel juhul ei olnud roma elanikkond programmitöö perioodil 2007–2013 ESFi Andaluusia rakenduskavas eraldi sihtrühm, vaid seda käsitleti sotsiaalse tõrjutuse ohus oleva haavatava elanikkonna osana. Tulemuseesmärgid määrati üldiselt kindlaks tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu alusel.

100

Kuigi kaks Bulgaaria omavalitsust ei viinud oma projekte ellu, sest kohalikus piirkonnas valitses negatiivne avalik arvamus, on kõik teised omavalitsused oma edukate sotsiaalmajutusprojektidega lõpule jõudmas (või on projekti juba lõpetanud, näiteks Devnjas).

101

Komisjon märgib, et kuigi projekti elluviimine kaldus mõnel juhul algsest plaanist kõrvale, ei avaldanud see sihtrühmadele otsest mõju.

102

Vt komisjoni vastus punktile 91 seoses „koorekihi” mõjuga.

103

Komisjon rõhutab, et romadega seotud kriteeriumide kasutamine sobib juhtudel, kus projektikonkursil sätestatud valikukriteeriumid on suunatud konkreetselt romadele, aga see ei ole Euroopa Kontrollikoja auditeeritud 19 projekti puhul alati nii.

10. selgitus. Ühe tervishoiuprojekti (Bulgaaria, projekt nr 4) elluviimist mõjutas negatiivselt see, et sihtrühma kindlaksmääramine ei olnud eesmärgistatud ja kultuurilistele teguritele pöörati ebapiisavalt tähelepanu

Asjaolu, et haavatavat elanikkonda ei saanud ette kindlaks määrata ja seetõttu ei nimetatud romasid konkreetselt sihtrühmana, oli tingitud riiklikus sõelumisregistris olevate andmete piiratusest ja sellest, et teavet ei kogutud etnilise päritolu alusel.

Projektide kohta, mis hõlmasid tervise sõeluuringuid Bulgaarias, selgitas abisaaja, et mittediskrimineerimisega seotud põhjustel ei keskendutud ühelegi konkreetsele elanikkonna allrühmale.

107

Kuigi on tõsi, et SEPE nimetati selle rakenduskava vahendusasutuseks ainult 2014. aastal, pakkus tema osalemine järelevalvekomisjonis võimalust vahetada parimaid tavasid, mis on kasulikud eriti praegusel programmitöö perioodil.

118 Esimene taane

Vt komisjoni vastused punktidele 81 ja 88 seoses aruandlusnõuetega ning punktile 91 seoses „koorekihi” mõjuga.

118 Teine taane

Rakenduskavad sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendes rõhutatakse ka vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks pakub rakenduskava praktilisi juhiseid näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.

Järeldused ja soovitused

121

Mitmel juhul ei olnud valitud projektid suunatud konkreetselt romadele, vaid pigem ebasoodsas olukorras olevatele või haavatavatele rühmadele üldise suundumuse tõttu, mida on selgitatud komisjoni vastuses punktile 30. Sel põhjusel ei olnud kogutud andmed, sealhulgas finantsandmed ja kasutatud näitajad, ainult romadega seotud.

Samuti tuletab komisjon meelde, et perioodi 2007–2013 piirkondlikud rakenduskavad hõlmasid eluasemete toetamise katseprojekte, millest saavad kasu haavatavad rühmad, sealhulgas romad; selliste projektide väljatöötamisel keskenduti selgelt esmajoones integreeritud lähenemisele, mille puhul käsitleti sotsiaalse kaasamise eesmärkide eri mõõtmeid. Lõpetatud projektidele suunatud Euroopa Kontrollikoja auditi tähtaja saabumisel ei oldud nende projektidega kahjuks veel lõpule jõutud.

124

Komisjon tuletab meelde, et teatavad riigid (nt Ungari ja Slovakkia) pidasid romade kaasamist 2007.–2013. aasta riiklikes strateegilistes võrdlusraamistikes tähtsaks teemaks ja enne, kui nad töötasid ELi poliitikaraamistikus välja romasid käsitleva riikliku integratsioonistrateegia, olid neil välja arendatud põhjalikud meetodid kaasamisega tegelemiseks.

125

Komisjon märgib, et 2013. aasta soovitus on pigem ELi raamistiku täiendus, mis läheb raamistikust kaugemale ja loob uusi valdkondi, mida 2011. aasta teatises ei nimetatud.

126

Komisjon tuvastas kontrollikoja nimetatud puudused juba oma 2012. aasta hindamisel.

1. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.

1. soovitus a)

Komisjon tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest sellistele tõrjutud kogukondadele nagu romad suunatud meetmete toetuse suurus saab olla üksnes soovituslik, kuna liikmesriigid peavad esitama finantsandmeid ainult siis, kui valitakse konkreetselt ESFi investeerimisprioriteet 9.2 ja/või kui teistes ESFi ja ERFi asjaomastes valdkondlikes eesmärkides on sätestatud kindlad sihid/eesmärgid/näitajad.

1. soovitus b)

Komisjon rõhutab, et kuna ühissätete määrus sisaldab üldist diskrimineerimisvastasuse eeltingimust kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul, piirdub selle täitmise hindamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes sätestatud kriteeriumidega. Samuti tuleks riikliku ja piirkondliku pädevuse raames konkreetsete ja piisavate poliitikameetmete – sealhulgas strateegiate sisu – üle otsustamisel kinni pidada subsidiaarsuse põhimõttest.

Eeldati, et liikmesriigid lisavad oma rakenduskavadesse erieesmärgid ja -sihid juhul, kui nad on valinud ESFi investeerimisprioriteedi 9.3 „Igasuguse diskrimineerimise tõkestamine ja võrdsete võimaluste edendamine”. Eelkõige kehtib see liikmesriikide puhul, kellele on esitatud selles valdkonnas riigipõhiseid soovitusi.

1. soovitus c)

Ühissätete määruse artiklis 5 sätestatakse, et asjaomased kodanikuühiskonda esindavad organid on partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtte osa. Kooskõlas artikli 5 lõikega 2 kaasatakse partnerid muu hulgas partnerluslepingute ettevalmistusse kogu programmide ettevalmistuse ja rakendamise ajal.

2. soovitus a)

Komisjon on soovitusega nõus. Ta leiab, et seda tuleks täita rakenduskavade tasandil, ja rõhutab, et ta võtab juba selles valdkonnas meetmeid.

Nagu on öeldud punktis 38, väljastas komisjon 2015. aastal temaatilised suunised pealkirjaga „Suunised Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise kohta võitluses haridusliku ja ruumilise segregatsiooniga”. Liikmesriike kutsutakse üles järgima programmitöös ja rakendamisel nende suuniste sätteid, et vältida tõrjutud kogukondade, sealhulgas romade hariduslikku ja eluasemega seotud segregatsiooni ning selle vastu võidelda.

Komisjon on täiesti teadlik, et tõhus kohapealne rakendustöö on määrava tähtsusega. Seepärast sõlmib ta lepinguid ekspertidega, et aidata liikmesriikidel suuniseid rakendada, keskendudes peamiselt Tšehhi Vabariigile, Slovakkiale, Ungarile, Rumeeniale ja Bulgaariale.

Rakenduskavade ümberjaotamise ja muutmise peaksid üldjuhul algatama liikmesriigid.

2. soovitus b)

Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et ta juba võtab selles valdkonnas meetmeid.

Komisjon kasutab täielikult ära riikide eduaruandeid, tuginedes neile ka seirekomisjoni koosolekutel, eesmärgiga kutsuda üles ja julgustada liikmesriike vajaduse korral tugevdama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetust saavaid meetmeid, et tegeleda tulemuslikumalt probleemidega, mis on romadega seoses kindlaks tehtud. Selle arutelu järel võivad liikmesriigid esitada taotlusi rakenduskavade läbivaatamiseks vastavalt ühissätete määruse artikli 30 lõikele 1.

Lisaks märgib komisjon, et kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 punktiga a võib ta kasutada oma õigust nõuda liikmesriikidelt rakenduskavade ümbertegemist ainult siis, kui tuleb lahendada riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleemid romadega ja kui nendega tegelemiseks on vaja rahastamisvahendid ümber jaotada.

128

ESFi puhul rõhutab komisjon, et romadele ei keskendutud programmitöö perioodil 2007–2013 seepärast, et lähtuti ebasoodsas olukorras olevaid inimesi käsitlevast üldisest lähenemisviisist (vt ebasoodsas olukorras olevate inimeste sotsiaalse kaasatuse tugevdamise prioriteet). Seetõttu jäi liikmesriikide määratleda, millistele ebasoodsas olukorras olevatele inimestele nad soovivad keskenduda, tuginedes nende vajadustele ja probleemidele.

Mis puudutab romasid käsitlevaid näitajaid, siis sellekohane õigusnõue puudus.

Lisaks tuleb rõhutada, et valikukriteeriumid peaksid olema kooskõlas rakenduskavades sätestatud konkreetsete eesmärkidega. Seega, kui rakenduskavade konkreetsed eesmärgid ei olnud suunatud romadele, hõlmasid valikukriteeriumid ebasoodsas olukorras olevaid inimrühmi, nagu on nimetatud rakenduskava erieesmärkides.

129

Komisjon märgib, et lisaks 1,5 miljardile eurole, mis vastab ESFi eraldisele investeerimisprioriteedi 9.2 jaoks, rahastatakse romade kaasamist veel nii ESFi kui ka ERFi mitme teise investeerimisprioriteedi kaudu (vt ka komisjoni vastus punktile 69).

130

Komisjoni sõnul aitab ta oma ühise juhtimise kohustuste kontekstis liikmesriikidel tagada, et perioodiks 2014–2020 tehtud muudatuste tulemuseks on projektid, millega aidatakse paremini kaasa romade integratsioonile, näiteks asjaomaste eeltingimuste täitmise hindamise, juhendamise või nõustaja rolli kaudu seirekomisjonides.

131

Komisjon osutab oma vastusele, mille ta andis punktile 75, ja leiab, et liikmesriikide kohustus eraldada teatav minimaalne osa vahenditest ESFile (ühissätete määruse artikli 92 lõige 4), kohustus eraldada nendest ESFi vahenditest vähemalt 20% sotsiaalse kaasatuse edendamise, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise 9. valdkondliku eesmärgi saavutamiseks (ESFi määruse artikli 4 lõige 2) ja vajadus kontsentreerida toetus riigipõhiseid soovitusi arvesse võttes (ühissätete määruse artikkel 18) tagavad, et kõigis liikmesriikides, kus romade integreerimine kujutab endast eriti suurt probleemi, on selle lahendamiseks kättesaadav piisav ESFi toetus.

3. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.

Võimalust rahastada jätkusuutlikke meetmeid eesmärgiga toetada tõhusalt romade integreerimist käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes erinevalt.

Esiteks on programmitöö perioodil 2014–2020 võimalik võtta pikaajalisi (seitsmeaastasi) meetmeid ja iga sellise projekti kestus peaks olema vastavuses kavandatud eesmärkidega.

Teiseks sisaldab ESFi määrus raamistikku, mille abil jälgida paremini tõrjutud rühmade (sealhulgas romade) kaasamise positiivseid tulemusi selle ühise väljundi ja pikaajalisemate tulemusnäitajate kaudu, mille eesmärk on edendada tõrjutud roma kogukondadele suunatud, ESFist toetatavate meetmete jätkusuutlikkust.

Kolmandaks, nagu iga sektori puhul, peaksid liikmesriigid ka ERFi vahenditest rahastatud taristuprojektide puhul kaaluma, kuidas tagatakse projekti jätkusuutlikkus juhtudel, kui see on pärast nende lõpetamist vajalik (nt säilitamine).

4. soovitus

Komisjon on soovitusega nõus ja võtab seda järgmisel programmitöö perioodil võimalikult palju arvesse.

Rahastamisperioodi 2014–2020 kohta tuleb märkida, et romade integratsiooni eesmärke on juba kajastatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raamistikus liikmesriikide rakenduskavade väljatöötamisel siis, kui kohaldatakse romasid käsitlevaid eeltingimusi.

Rakenduskavade läbivaatamise algatamine on enamasti liikmesriikide otsustada. Kooskõlas ühissätete määrusega peab liikmesriigi esitatud rakenduskava läbivaatamise taotlus olema põhjendatud ja tooma eeskätt esile rakenduskava muutuste eeldatava mõju liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele ning rakenduskavas määratletud erieesmärkidele.

Auditeeritavas õigusraamistikus aastateks 2014–2020 on asjaomase rakenduskava korraldusasutuse ülesanne luua süsteem, millega kirjendatakse ja salvestatakse elektrooniliselt iga tegevuse andmed, mis on vajalikud muu hulgas seireks ja hindamiseks. Nende all mõeldakse finantsandmeid, väljundeid ja tulemusi.

5. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele, ja juhib tähelepanu asjaolule, et lisaks mõnes liikmesriigis kehtivatele etniliste andmete kogumise õiguslikele piirangutele kohaldatakse iga romasid käsitleva konkreetse näitaja suhtes niinimetatud delikaatsete andmete kaitse korda (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 8). Isikutele jääb õigus keelduda andmete kogumiseks nõusoleku andmisest. Seetõttu tuginevadki andmed Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest rahastatud tegevuses osalevate romade arvu kohta enamasti isiklikule kinnitusele.

6. soovitus

Komisjon märgib, et soovitus on mõeldud liikmesriikidele.

Siiski rõhutab komisjon, et soovituse täielik täitmine seoses võimalusega, et ESFist rahastataks igasuguseid sotsiaalse kaasamise meetmeid, sõltumata nende seotusest tööhõivega, nõuaks aluslepingu muutmist, et muuta artiklis 162 sätestatud ESFi ülesannet.

Veel leiab komisjon, et ESFi määrus oma praegusel kujul ja tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 162 võimaldab juba niigi tegeleda romade integratsiooni küsimusega õiguskindlal viisil sotsiaalse kaasamise valdkondliku eesmärgi kaudu.

Seega võib ESFist rahastada romade integreerimise meetmeid, tingimusel et need on osa ühtsest meetmete kogumist, mille eesmärk on tuua romad kas või kaudselt tööturule lähemale.

See õiguslik tõlgendus ESFi kaudu romade integreerimise meetmete rahastamiskõlblikkuse kohta edastati liikmesriikidele 2015. aasta novembris.

Seetõttu leiab komisjon, et õiguskindlus on tagatud.

7. soovitus

Komisjon on soovitusega nõus ja võtab järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kontekstis vahendite eraldamise kriteeriumide kontrollimisel arvesse sotsiaalse kaasamise probleemide suurust, samuti vajadust eraldada lisavahendeid tõrjutud kogukondade toetamiseks.

133

Komisjon rõhutab, et etniliste andmete kogumine on mõnes liikmesriigis ebaseaduslik ja kuulub riigi pädevusse.

Komisjon rõhutab, et lisaks mõnes liikmesriigis kehtivatele etnilise päritolu andmete kogumise õiguslikele piirangutele on isikutel õigus keelduda andmast nõusolekut andmete kogumiseks. Andmed Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest rahastatud tegevuses osalevate romade arvu kohta tuginevad enamasti tõepoolest isiklikule kinnitusele.

Kõiki investeerimisprioriteedi 9.2 alla kuuluvaid osalejaid võib aga pidada tõrjutud kogukondade, näiteks roma kogukonna osaks, mis lihtsustab seda sihtrühma käsitlevat aruandlust programmitöö perioodil 2014–2020.

Perioodi 2014–2020 rakenduskavad sisaldavad ka sätteid, mis tagavad andmete ühtsuse. Nendega rõhutatakse vajadust teha kõik määratlused kõigile abisaajatele kättesaadavaks. Lisaks pakub rakenduskava praktilisi juhiseid näitajate määratluste ühtsuse tagamiseks.

Kehtib ka uus nõue, et tulemuslikkuse andmed salvestatakse ja säilitatakse tegevusliikide kaupa elektroonilisel kujul, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil (komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 24 lõige 2).

Ühissätete määruse artiklis 142 sätestatakse, et kõik vahemaksed või osa neist võidakse peatada, kui „seiresüsteemi kvaliteedis ja usaldusväärsuses või andmetes ühiste ja erinäitajate kohta on suuri puudusi”.

8. soovitus a)

Komisjon ei nõustu selle soovitusega.

Kuigi komisjon on alati valmis liikmesriikidega koostööd tegema, leiab ta, et arvestades riikide erinevat olukorda ja meetodeid ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimise vajadust, ei ole selles valdkonnas ühise metoodika väljatöötamine teostatav või asjakohane.

8. soovitus b)

Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest tema arvates tuleks see küsimus jätta kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega liikmesriikide otsustada.

Lisaks ei kavatse komisjon koguda statistilisi andmeid etnilise päritolu kohta ei tööjõu-uuringu ega sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika kaudu. Statistiliste andmete kogumine roma elanikkonna kohta on tehniliselt ja õiguslikult väga keeruline ning kulukas.

QJ-AB-16-018-ET-E    ISSN 1977-5652

Hinnanguliselt 6,2 miljoni inimese suurune roma kogukond on ELi kõige suurem etniline vähemus. Samas on romad enamasti tõrjutud. Käesolevas aruandes hinnatakse, kas ELi poliitikaalgatused ja rahaline toetus Bulgaarias, Hispaanias, Ungaris ja Rumeenias on romade integratsioonile mõjusalt kaasa aidanud. Tõrjutud kogukondade (nagu romad) sotsiaalmajanduslikule integratsioonile on programmitöö perioodil 2014–2020 eraldatud ligikaudu 1,5 miljardit eurot. Kontrollikoda leidis, et kuigi Euroopa Komisjon on teinud romade integratsiooni edendavate ELi poliitikaalgatustega märkimisväärseid edusamme, vajatakse nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil täiendavaid jõupingutusi.