EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxemburg

LUXEMBURG

Puh. +352 4398-1

Tiedustelut: eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx

Verkkosivut: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).

Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5311-8 | ISSN 1831-0958 | doi:10.2865/863507 | QJ-AB-16-018-FI-C
PDF | ISBN 978-92-872-5307-1 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/77232 | QJ-AB-16-018-FI-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5350-7 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/3403 | QJ-AB-16-018-FI-E

© Euroopan unioni, 2016

Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?

Maksuttomat julkaisut:

•yksi kappale:
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

•enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).

(*)Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit tai hotellit voivat periä puheluista maksun.

Maksulliset julkaisut:

•EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

Tapahtuma | Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/Tarkastus alkoi | 22.10.2014
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) | 21.3.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen | 4.5.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä | 14.6.2016

FI
2016

nro 14

Erityiskertomus

Romanien integrointia
edistävät EU:n
toimintapoliittiset
aloitteet ja rahoitustuet:
edistys on ollut viime
vuosikymmenellä
huomattavaa, mutta
käytännön tasolla
tarvitaan lisätoimia

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)

Tarkastustiimi

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.

Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri Grethenin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Marc Hostert sekä tarkastajien ydintiimiin kuuluvat toimialapäällikkö Emmanuel Rauch ja tarkastajat Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm ja Zhivka Kalaydzhieva. Kieliasiantuntijana toimi Richard Moore.

Sisällys

Sanasto

Yhteenveto

Johdanto

Romaniväestö

Oikeudellinen ja toimintapoliittinen kehys

Miten EU antaa rahoitustukea romanien integrointia edistäviin toimenpiteisiin?

Romanien integrointiin liittyvien EU:n ja kansainvälisten organisaatioiden tehtävät

Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet

Huomautukset

EU:ssa ja jäsenvaltioissa käytössä olevien strategioiden osalta on edistytty, mutta parannukset tulivat niin myöhään, että ne eivät vaikuttaneet ohjelmakaudella 2007–2013

Romanien osallistamista koskevasta EU:n toimintapoliittisesta aloitteesta sovittiin vuonna 2011 vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden laajennusten jälkeen

Edistyminen jäsenvaltioiden tasolla: romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat oli hyväksytty, mutta puutteita esiintyi edelleen

Koheesiopolitiikassa romanien integrointia edistävät toimenpiteet otetaan paremmin huomioon kaudella 2014–2020 kuin kaudella 2007–2013

Romanien integrointia ei mainittu kauden 2007–2013 oikeudellisessa kehyksessä, mutta siitä huolimatta tarkastettaviksi valitut jäsenvaltiot viittasivat siihen toimenpideohjelmissaan

Aiempaa suurempi huomio romanikysymyksiin EU:n tasolla heijastuu ERI-rahastojen puitteisiin kaudella 2014–2020

Ohjelmakaudella 2007–2013 käytössä olleet toimenpideohjelmien tason seurantavälineet eivät sopineet romanien integrointiin tähtäävien toimenpiteiden tuloksellisuuden mittaamiseen

Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, mutta romanien osallistamisen onnistumista edistäviä ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä ei aina sovelleta ja hankkeiden tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa

Kaikki tarkastetut hankkeet olivat toimenpideohjelmien tavoitteiden mukaisia, mutta valintamenettelyillä ei erityisesti pyritty valitsemaan romanien osallistamista koskevia hankkeita

Hankkeet toteutettiin yleensä suunnitelmien mukaan

Hankkeiden tuloksellisuutta näyttäisi edistävän se, että romaneja koskevat kriteerit, kuten romanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet, otetaan paremmin huomioon

Kauden 2007–2013 tulosten arviointia hankaloittivat vaikeudet kerätä tietoja romaneista

Johtopäätökset ja suositukset

Liite I | — | Tarkastetut toimenpideohjelmat
Liite II | — | Rakennerahastoja hallinnoivat elimet tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa
Liite III | — | Romanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet

Komission vastaukset

Sanasto

Ennakkoehdot: Ennakkoehdot ovat kumppanuussopimuksissa vahvistettuja kriteerejä. Kumppanussopimuksiin perustuvan EU:n tuen vaikuttava ja tehokas käyttö edellyttää, että ensin täytetään kyseisten sopimusten ennakkoehdot. Laatiessaan EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmia ohjelmakaudelle 2014–2020 jäsenvaltioiden on arvioitava, täyttyvätkö nämä ehdot. Jos ennakkoehdot eivät täyty, jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmat, joiden avulla varmistetaan, että ehdot täyttyvät 31. joulukuuta 2016 mennessä.

Erottelu/erottelun poistaminen:

oErottelu johtuu useista tekijöistä, mm. syrjivistä toimista sekä taloudellisista ja väestöllisistä mekanismeista. Erottelulle on leimallista se, että syrjäytyneen ryhmän jäsenet ovat fyysisesti ja sosiaalisesti erillään muista ja että heillä ei ole tasavertaista pääsyä yhteiskunnan osallistaviin ja laadukkaisiin palveluihin.

oErottelun poistamisella tarkoitetaan erottelua poistavia toimia. Erottelua poistavilla toimenpiteillä olisi luotava olosuhteet, joissa laadukkaat palvelut ovat tasavertaisesti saatavilla. Nämä palvelut liittyvät mm. koulutukseen, asumiseen, työmarkkinoihin, terveydenhuoltoon ja muihin relevantteihin aloihin.

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR): Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa vähentämällä keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä. EAKR:n tuella rahoitetaan infrastruktuureiden luomista ja tuottavia, työpaikkoja luovia investointeja pääasiassa yrityksissä.

Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot): ERI-rahastoilla unioni vähentää alueiden välisiä kehityseroja ja auttaa vähemmän kehittyneitä alueita pääsemään samalle tasolle muiden kanssa. SEUT-sopimuksen 174 artiklan perusteella rahastot edistävät osaltaan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamistavoitteen saavuttamista.

Euroopan sosiaalirahasto (ESR): Rahaston tavoitteena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa parantamalla työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia (lähinnä koulutustoimenpiteiden avulla) sekä edistämällä korkeaa työllisyysastetta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista.

Hallintoviranomainen: Kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen (taikka julkinen tai yksityinen elin), jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan toimenpideohjelmaa. Hallintoviranomaisen tehtävänä on muun muassa valita rahoitettavat hankkeet, seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja raportoida komissiolle taloudellisista näkökohdista ja saavutetuista tuloksista.

Institutionaalinen syrjintä: Organisatorisiin rakenteisiin ja menettelyihin juurtunut syrjintä.

Kansallinen romaniasioiden yhteyspiste: Kansallinen romaniasioiden yhteyspiste on kansallinen viranomainen, jonka tehtävänä on koordinoida romanien integrointia edistävän kansallisen strategian/yhdennetyn toimintapolitiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa.

Maakohtaiset suositukset: Maakohtaiset suositukset ovat suosituksia, jotka liittyvät rakenteellisiin haasteisiin, joihin on asianmukaista puuttua monivuotisilla investoinneilla. Nämä investoinnit kuuluvat suoraan rahastokohtaisten asetusten mukaisiin Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) toimialoihin. Komissio hyväksyy maakohtaiset suositukset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Romanien integrointia edistävä kansallinen strategia: Komissio pyysi kaikkia jäsenvaltioita, joissa on romaniväestöä, laatimaan kaudeksi 2011–2020 romanien integrointia edistävän kansallisen strategian. Strategiassa oli määriteltävä kohdennettuja toimia ja niiden toteuttamiseen riittävä (kansallinen, EU:n tai muu) rahoitus. Jos strategia oli jo olemassa, jäsenvaltioita pyydettiin mukauttamaan sitä siten, että romanien integrointia koskevat EU:n tavoitteet saavutettaisiin. Strategioissa olisi lisäksi ehdotettava keinoja poistaa EU:n varojen vaikuttavampaa käyttöä rajoittavat esteet ja luoda perusta tehokkaalle seurantamekanismille, jotta saadaan aikaan romaneja konkreettisesti hyödyttäviä tuloksia. Joillakin jäsenvaltioilla ei ole varsinaisia romanien integrointia edistäviä kansallisia strategioita, mutta niillä on strategioiden sijaan ”yhdennetty toimintapolitiikka”.

Sosiaalinen osallisuus: Prosessi, jonka avulla parannetaan yksilöiden ja ryhmien yhteiskunnallisen osallistumisen edellytyksiä.

Sosiaalisen osallisuuden tarkoituksena on parantaa köyhien ja syrjäytyneiden valmiuksia hyödyntää kasvavia yleisiä mahdollisuuksia. Näin varmistetaan, että ihmiset voivat vaikuttaa omaa elämäänsä koskeviin päätöksiin ja että heillä on yhtäläinen pääsy markkinoille, palveluihin ja poliittisiin, sosiaalisiin ja fyysisiin paikkoihin.

Syrjintä: Direktiivissä 2000/43/EY määritellään kaksi eri syrjintätyyppiä:

oSyrjintä on välitöntä, kun henkilöä kohdellaan rodun tai etnisen alkuperän perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa.

oSyrjintä on välillistä, jos näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevat henkilöt erityisen epäedulliseen asemaan muihin henkilöihin nähden, jollei kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä ole puolueettomasti perusteltavissa olevaa oikeutettua tavoitetta, ja jolleivät tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ole asianmukaisia ja tarpeellisia.

Toimenpideohjelma: Toimenpideohjelmassa vahvistetaan jäsenvaltion prioriteetit ja erityistavoitteet sekä määritetään, miten EU:n varoilla (EU:n sekä kansallinen julkinen ja yksityinen osarahoitus) rahoitetaan hankkeita tiettynä ajanjaksona (tavallisesti seitsemän vuoden aikana). Hankkeilla on edistettävä tiettyjen tavoitteiden saavuttamista. Tavoitteet määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla. Toimenpideohjelmia on kutakin koheesioalan rahastoa (EAKR, koheesiorahasto ja ESR) varten. Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, joka komission on hyväksyttävä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan suorittaa maksuja. Toimenpideohjelmia voidaan muuttaa ainoastaan niiden kattaman ajanjakson aikana, jos molemmat osapuolet suostuvat siihen.

Tulos: Välittömät muutokset, jotka vaikuttavat tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin sen jälkeen kun heidän osallisuutensa tukitoimenpiteen toteuttamiseen on päättynyt (esim. tien rakentamisen seurauksena yhteydet tietylle alueelle paranevat; harjoittelija saa työpaikan).

Tuotos: Se, mikä tuotetaan tai saavutetaan tukitoimenpidettä varten myönnetyillä varoilla (esim. maataloustuet, työttömille järjestetty ammatillinen koulutus, kehitysmaahan rakennettu tie).

Valtiosta riippumaton järjestö: Termillä ’valtiosta riippumaton järjestö’ tarkoitetaan erityyppisiä järjestöjä, joilla on tavallisesti seuraavat ominaisuudet:

oNiitä ei ole perustettu voittoa tuottaviksi. Niillä voi olla palkallisia työntekijöitä ja ne voivat osallistua tuloja tuottavaan toimintaan, mutta ne eivät jaa voittoaan jäsenilleen.

oNe ovat kansalaisten vapaaehtoisryhmiä.

oNiillä on oltava jonkinasteinen virallinen tai institutionaalinen asema (esim. perussääntö tai muu määräävä asiakirja, jossa vahvistetaan niiden tehtävä, tavoitteet ja toiminnanala), koska ne ovat tilivastuussa jäsenilleen ja rahoittajilleen.

oNe ovat hallituksesta, julkisista viranomaisista, poliittisista puolueista ja kaupallisista organisaatioista riippumattomia.

Välittäjäelin: Julkinen tai yksityinen elin tai yksikkö, joka toimii hallintoviranomaisen vastuulla tai hoitaa viranomaisen puolesta tehtäviä, jotka liittyvät toimintaa täytäntöönpaneviin edunsaajiin.

Yhteinen perusperiaate: Yhteisillä perusperiaatteilla tarkoitetaan kymmentä kriteeriä, joiden avulla varmistetaan, että romanien osallistamiseen tähtäävien aloitteiden toteuttamisessa onnistutaan. Näistä periaatteista keskusteltiin vuonna 2009 Prahassa romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppalaisen foorumin ensimmäisessä kokouksessa. Ne sisällytettiin sittemmin työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston (TSTK-neuvosto) 8. kesäkuuta 2009 pidetyn kokouksen päätelmiin liitteenä.

Tiivistelmä

I

Romaneja on syrjitty Euroopassa siitä lähtien, kun he vuosisatoja sitten saapuivat alueelle, joka nyt on osa Euroopan unionia. Romaniväestö on tällä hetkellä EU:n etnisistä vähemmistöistä laajin ja suurelta osin syrjäytynyt. Romaneja arvioidaan olevan EU:n alueella 6,2 miljoonaa. Jäsenvaltioissa, joissa romaniväestöä on eniten, koulujen oppilaista ja työmarkkinoille ensi kertaa tulijoista romaneja on 15–20 prosenttia.

II

Valtaosa EU:n tuesta, jolla rahoitetaan yleisiä sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviä toimenpiteitä ja sen osana romanien osallistamista edistäviä toimenpiteitä, on peräisin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR). Nimenomaan romanien integrointia edistäviin aloitteisiin ohjattu määrä ei ole tarkkaan tiedossa. Jäsenvaltioiden suunnitteluasiakirjat antavat kuitenkin ymmärtää, että syrjäytyneiden vähemmistöjen, mm. romanien, sosioekonomiseen integrointiin on sidottu käytettäviksi noin 1,5 miljardia euroa ohjelmakaudella 2014–2020. Kaudelta 2007–2013 ei ole saatavilla vastaavia viitelukuja.

III

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksen yhteydessä, edistivätkö EU:n toimintapoliittiset aloitteet ja EAKR:n ja ESR:n kautta myönnetty rahoitustuki romanien integrointia vaikuttavalla tavalla. Tarkastuksessa arvioitiin erityisesti seuraavia seikkoja:

–helpottivatko romaneita koskevat EU:n ja kansalliset strategiat EAKR:n ja ESR:n vaikuttavaa käyttöä romanien osallistamista edistäviin toimenpiteisiin kummallakin ohjelmakaudella

–oliko EAKR:n ja ESR:n kehys suunniteltu kummallekin ohjelmakaudelle siten, että sen avulla tuettiin romanien integrointia edistäviä toimenpiteitä vaikuttavalla tavalla

–myötävaikuttivatko EAKR:n ja ESR:n avulla ohjelmakaudella 2007–2013 toteutetut hankkeet vaikuttavalla tavalla romanien integrointiin.

Tarkastus toimitettiin komissiossa ja neljässä jäsenvaltiossa (Bulgariassa, Espanjassa, Unkarissa ja Romaniassa), ja se kohdistui vuosien 2007 ja 2015 väliseen ajanjaksoon.

IV

Tarkastuksessa ilmeni, että komissio on edistynyt merkittävällä tavalla romanien integrointia edistävien EU:n poliittisten aloitteiden laatimisessa ja että kaikki tarkastetut jäsenvaltiot olivat laatineet romanien integrointia edistävän kansallisen strategian vuoteen 2012 mennessä. Strategia oli kuitenkin laadittu niin myöhään, että se ei vaikuttanut EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmien suunnitteluun eikä hankkeiden valintaan ohjelmakaudella 2007–2013. Romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa esiintyy edelleen puutteita. Ensinnäkin kansallisissa strategioissa ei mainita, kuinka paljon rahoitusta ehdotettujen romanien osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpano edellyttää. Niissä ei myöskään mainita, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä kansallisesta talousarviosta ja EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta. Toiseksi strategioissa ei ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota syrjinnän torjuntaan ja romanivastaisuuteen. Kolmanneksi, tietyissä tarkastukseen valituissa jäsenvaltioissa ei aina otettu huomioon sitä, että kansalaisjärjestöjen ja erityisesti itse romaniyhteisön edustajien olisi tarpeen osallistua aktiivisesti romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden laadintaan. Lopuksi voidaan todeta, että kyseisten strategioiden laadintaa ja täytäntöönpanoa koordinoivien kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden työtä haittasi joskus se, että resurssit ja vastuut eivät vastanneet toisiaan.

V

Kauden 2014–2020 osalta pantiin merkille useita parannuksia: esimerkiksi Euroopan rakenne ja investointirahastoja (ERI-rahastoja) koskevassa asetuksessa viitataan nimenomaisesti romanien integrointiin, ja sitä varten on otettu käyttöön rahoitusprioriteetti. Lisäksi jäsenvaltiot, joille on esitetty maakohtaisia suosituksia romanien integroinnista, ovat velvoitettuja osoittamaan varoja romanien integroinnin edistämiseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että lisätoimet ovat tarpeen sekä komissiossa että jäsenvaltioiden tasolla sen varmistamiseksi, että näiden muutosten ansiosta toteutetaan hankkeita, joilla romanien integrointia edistetään paremmin käytännön tasolla.

VI

Useimmissa tarkastetuissa EAKR:n ja ESR:n hankkeissa yleistavoitteet oli saavutettu, mutta usein nämä tavoitteet eivät liittyneet nimenomaan romaneihin. Tarkastajat totesivat myös, että romaniväestön integrointia edistivät vaikuttavalla tavalla todennäköisimmin hankkeet, jotka oli valittu ja pantu täytäntöön neuvoston hyväksymien ”parhaina käytäntöinä” tunnettujen kriteerien eli ns. romaniväestön osallistamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti. Lisäksi ilmeni, että romanien integrointia edistävien hankkeiden edistymisen seuranta oli vaikeaa – lähinnä siitä syystä, että romaniosallistujia koskevien tietojen saatavuuteen ja laatuun liittyi puutteita. Perusteellisten ja paikkansa pitävien tietojen puuttuminen ei ole ongelma ainoastaan hankkeiden kohdalla vaan myös EU:n ja kansallisen tason poliittisen päätöksenteon näkökulmasta. Jollei ongelmaan puututa nopeasti, tilanne pysyy muuttumattomana kaudella 2014–2020.

VII

Tilintarkastustuomioistuin esittää kertomuksessa seuraavat suositukset:

Suositus 1

Jäsenvaltioiden olisi romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden tarkistamisen tai muuttamisen yhteydessä

(a)täsmennettävä, kuinka paljon rahoitusta tarvitaan strategiassa ehdotettujen romaniväestön osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoon; romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa olisi mainittava, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä kansallisesta talousarviosta sekä EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta; jäsenvaltioiden olisi myös virallisesti sitouduttava varmistamaan, että poliittisten prioriteettien lyhyen aikavälin muutokset eivät vaaranna pyrkimyksiä toteuttaa romaniväestön integrointia edistäviä toimenpiteitä

(b)sisällytettävä strategiaan syrjinnän torjuntaa tai erityisesti romanivastaisuuden torjuntaa koskevia indikaattoreita ja tavoitearvoja; rotusyrjintädirektiivin vaatimusten mukaisesti nämä indikaattorit olisi myös otettava huomioon ohjelmakaudella 2014–2020, kun suunnitellaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osallistamista edistäviä toimenpiteitä, jotka rahoitetaan ERI-rahastojen puitteissa

(c)varmistettava, että kansalaisjärjestöjä romaniedustajineen kuullaan säännöllisesti ja ne osallistuvat romaniväestön integrointia edistävien toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon

(d)määritettävä tarkemmin kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden rooli suhteessa romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin ja varmistettava, että yhteyspisteiden valtuudet ja vastuut vastaavat niiden käytettävissä olevia resursseja.

Suositus 2

(a)Komission olisi varmistettava relevanttien toimenpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että ERI-rahastojen avulla toteutettavat toimenpiteet ovat luonteeltaan osallistavia ja sisältävät erottelun torjuntaa koskevia määräyksiä. Erottelukäytännöt olisi kuvattava selvästi ja nimenomaisesti suljettava ERI-rahastojen rahoituksen ulkopuolelle (eli niitä ei pitäisi ainoastaan mainita johdanto-osan kappaleissa). Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota koulutus- ja asumishankkeisiin. Tämä auttaisi lujittamaan maakohtaisten suositusten ja ERI-rahastojen käytön välistä yhteyttä.

(b)Komission olisi hyödynnettävä toimenpideohjelmien seurantakomiteoiden kokouksissa täysimääräisesti tietoja, jotka sisältyvät kertomuksiin, joita jäsenvaltioiden on toimitettava vuodesta 2016 alkaen romaniväestön integrointia edistäviä tuloksellisia toimenpiteitä koskevan neuvoston suosituksen mukaisesti. Lisäksi sen olisi hyödynnettävä näiden tietojen pohjalta tehtyjä havaintoja. Tällä tavoin varmistetaan, että kertomuksissa yksilöityihin puutteellisiin aloihin puututaan ERI-rahastojen ja/tai jäsenvaltioiden rahoituksen avulla (esim. kohdentamalla varat uudelleen aloille, joilla on havaittu puutteita).

Suositus 3

Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä romaniväestön integrointia koskevia ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä (mm. neuvoston kymmentä yhteistä perusperiaatetta) ehdotuspyyntöjen teossa ja hankkeiden valinnassa. Tarvittaessa olisi järjestettävä ehdotuspyyntöjä, joiden avulla valitaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen hyväksi toteutettavia pitkän aikavälin hankkeita. Lisäksi ERI-rahoituksen myöntämisen ehtona olisi oltava mahdollisuuksien mukaan se, ovatko hankkeet kestäviä täytäntöönpanon jälkeen ilman jatkuvaa EU:n rahoitusta. Nämä näkökohdat olisi myös otettava huomioon kauden 2014–2020 toimenpideohjelmia muutettaessa.

Suositus 4

Komission olisi tarvittaessa varmistettava seuraavalla ohjelmakaudella tai toimenpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin sisältyvät romaniväestön integrointiin tähtäävät tavoitteet näkyvät ERI-rahastojen kehyksessä kaikilla toiminnan tasoilla. Sen olisi tässä yhteydessä varmistettava, että tietoa kerätään luotettavalla tavalla, jotta edistystä voidaan seurata ja arvioida yksittäisten hankkeiden välillä ja kaikilla hallinnon tasoilla.

Suositus 5

Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa täydennettävä ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä vahvistettuja yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita nimenomaan romaniväestöä koskevilla indikaattoreilla. Näiden indikaattorien olisi oltava yhdenmukaisia romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa täsmennettyjen indikaattorien kanssa, ja niitä olisi sittemmin sovellettava kauden 2014–2020 toimenpideohjelmien seurantaan. Ne voisivat pohjautua Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2016 kehittämiin indikaattoreihin.

Suositus 6

Jäsenvaltioiden olisi harkittava seuraavan ohjelmakauden valmisteluita ajatellen yhteistoimintaa, jotta varmistettaisiin oikeusvarmuus, kun kyseessä on ESR:n käyttö sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen. Oikeudellisen epävarmuuden poistaminen auttaisi jäsenvaltioita hyödyntämään ESR:a täysimääräisesti sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja niin ollen myös syrjinnän torjuntaan tähtääviin toimenpiteisiin.

Suositus 7

Komission olisi harkittava muutosten ehdottamista ERI-rahastoja koskevaan lainsäädäntöön, jotta varmistetaan, että vuonna 2020 alkavasta ohjelmakaudesta alkaen varojen jaossa eri jäsenvaltioiden kesken otetaan huomioon erityiset sosiaalisen osallisuuden indikaattorit ja erityisesti syrjäytyneiden ryhmien, kuten romanien, osuus väestöstä. Sen olisi varmistettava, että tämän muutoksen ansiosta kaikki ESR:sta jäsenvaltioiden käyttöön annetut lisävarat on sidottu käytettäviksi erityisesti syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseen.

Suositus 8

(a)Komission olisi työskenneltävä jäsenvaltioiden kanssa ja kehitettävä yhteinen metodologia, jonka avulla saataisiin kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti relevanttia tietoa romaniväestöstä ja seurattaisiin heidän sosiaalista osallistamistaan. Tämä olisi tehtävä viimeistään seuraavan ohjelmakauden valmistelun yhteydessä.

(b)Komission oli kannustettava jäsenvaltioita kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti keräämään kattavalla tavalla tilastotietoja etnisestä alkuperästä seuraavien kahden vuoden aikana. Eurostat voisi sisällyttää asiaankuuluvia kysymyksiä kyselytutkimuksiin, kuten työvoimatutkimukseen, ja Euroopan unionin tulo- ja elinolotilastoihin (EU-SILC).

Johdanto

Romaniväestö

01

Euroopan romanit ovat Intian niemimaalta noin 1 000 vuotta sitten lähteneiden ryhmien jälkeläisiä. Romaneja alkoi saapua 1300-luvulla alueelle, joka nykyään on osa Euroopan unionia. Vuoteen 1450 mennessä romanit olivat asettautuneet lähes koko Euroopan alueelle. Keski-Euroopassa oli jo tuolloin ryhdytty käännyttämään ja karkottamaan romaneja. Termi ”romani” viittaa useisiin eri ryhmiin (ks. laatikko 1), joita yhdistää tietynlainen ominaiskulttuuri sekä syrjäytyminen, joka on jatkunut eurooppalaisissa yhteiskunnissa jo kauan.

Laatikko 1

Mitä tarkoitetaan ’romanilla’?

Euroopan neuvoston¹ mukaan ’romanilla’ tarkoitetaan romaneja, sintejä, kaaleita ja muita niiden kaltaisia ryhmiä Euroopassa. Romaneiksi lasketaan myös travellerit ja itäiset ryhmät (dom ja lom). Termi kattaa nämä toisistaan suuresti eroavat ryhmät sekä henkilöt, jotka pitävät itseään mustalaisina.

Käytämme käytännön syistä kaikista näistä ryhmistä termiä ”romani”, vaikka ne eivät ole kulttuuriselta ja etniseltä identiteetiltään samanlaisia.

02

Romaniväestö on tätä nykyä laajin etninen vähemmistö Euroopassa. Yhteisön kooksi arvioidaan 10–12 miljoonaa. EU:ssa asuu noin 6,2 miljoonaa romania, joista suurin osa elää Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitsevissa jäsenvaltioissa. Valtaosalla eurooppalaisista romaneista (80–85 prosenttia) on nykyisin vakinainen asuinpaikka². Kiertävän elämäntyylin yhä valinneita romaneja ei pitäisi sekoittaa romaniväestöön, joka muuttaa yhdestä EU:n jäsenvaltiosta asettuakseen asumaan toiseen EU:n jäsenvaltioon. Kaaviosta 1 käyvät ilmi romanien keskittymät EU:ssa, hakijamaissa³ ja mahdollisissa hakijamaissa⁴.

Kaavio 1

Arvioitu romaniväestö EU:ssa, hakijamaissa ja mahdollisissa hakijamaissa (2012)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan neuvoston tietojen perusteella.

03

Noin neljä viidesosaa EU:n arvioidusta romaniväestöstä elää taulukossa 1 mainituissa kahdeksassa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioissa, joissa romaniväestöä on eniten (Bulgaria, Slovakia, Romania ja Unkari), koulujen oppilaista ja työmarkkinoille ensi kertaa tulijoista romaneja on 15–20 prosenttia.

Taulukko 1

Jäsenvaltiot, joissa arvioidaan olevan eniten romaneja

Jäsenvaltio | Keskimääräinen arvio romaniväestön koosta | Vähimmäisarvio | Enimmäisarvio
Väestömäärä | Osuus koko väestöstä
Romania | 1 850 000 | 8,6 % | 1 200 000 | 2 500 000
Bulgaria | 750 000 | 9,9 % | 700 000 | 800 000
Unkari | 750 000 | 7,5 % | 500 000 | 1 000 000
Espanja | 750 000 | 1,6 % | 500 000 | 1 000 000
Slovakia | 490 000 | 9,0 % | 380 000 | 600 000
Ranska | 400 000 | 0,6 % | 300 000 | 500 000
Tšekki | 200 000 | 1,9 % | 150 000 | 250 000
Kreikka | 175 000 | 1,5 % | 50 000 | 300 000
Yhteensä | 5 365 000 | 3,0 % | 3 780 000 | 6 950 000
Yhteensä koko EU:ssa | 6 197 100 | 1,2 % | 4 368 700 | 8 025 500

Huom.: Kroatia on otettu huomioon koko EU:ta koskevissa kokonaismäärissä.

Lähde: Euroopan neuvosto, ”Estimates and official numbers of Roma in Europe”, heinäkuu 2012.

Oikeudellinen ja toimintapoliittinen kehys

04

EU:n perussopimukset muodostavat kaikkien sosiaalista osallistumista yleisesti ja romanien integrointia erityisesti edistävien EU:n aloitteiden oikeusperustan. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artikla on erityisen merkityksellinen, koska sillä mm. suojataan vähemmistöihin kuuluvien oikeuksia (ks. laatikko 2).

Laatikko 2

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla

”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.”

05

Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 10 artiklassa vahvistetaan EU:n pyrkimys torjua rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää neuvoston toimilla (SEUT, 19 artikla). SEUT-sopimuksen 21 artiklassa myös vahvistetaan EU:n kansalaisten oikeus liikkua ja oleskella vapaasti EU:ssa.

06

Romanien integroinnin kannalta merkityksellisiä ovat myös seuraavat oikeudelliset ja toimintapoliittiset välineet:

–Euroopan unionin perusoikeuskirja vuodelta 2000⁵ ja erityisesti syrjintäkieltoa koskeva 21 artikla; perusoikeuskirjasta tuli oikeudellisesti sitova Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1. joulukuuta 2009

–yhdenvertaisesta kohtelusta vuonna 2000 annetut kaksi neuvoston direktiiviä⁶: rotusyrjintädirektiivi, jossa kielletään rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä eri aloilla, ja työsyrjintädirektiivi, jossa säädetään yhdenvertaisesta kohtelusta työssä

–EU:n kansalaisten vapaasta liikkumisoikeudesta vuonna 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi⁷

–rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta vuonna 2008 tehty neuvoston puitepäätös⁸, jossa määritetään yleinen rikosoikeudellinen lähestymistapa rasismiin ja muukalaisvihaan perustuvan puheen ja rikollisuuden torjuntaan

–romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä vuonna 2013 annettu neuvoston suositus⁹ ja

–vuonna 2011 annettu komission tiedonanto aiheesta ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille”¹⁰; tiedonannossa vahvistettiin myös Euroopan unionin perusoikeusviraston asema kyseisessä yhteydessä¹¹.

07

Nykyiset romanien osallistamisen edistämiseen tähtäävät EU:n tason toimintapoliittiset painopisteet pohjautuvat EU:n 2020-strategiaan, josta sovittiin vuonna 2010 ja jonka tarkoituksena on saada aikaan järkevää, kestävää ja osallistavaa kasvua Euroopassa. EU:n 2020-tavoitteiden saavuttamisessa edistymisen mittaamiseen hyväksyttiin koko EU:lle viisi yleistä tavoitearvoa. Romanien osallistamista edistävän politiikan onnistuminen voi vaikuttaa näistä viidestä tavoitearvosta kolmeen (koulutusta¹², työllisyyttä¹³ sekä köyhyyden torjuntaa ja sosiaalista osallisuutta koskevat tavoitearvot¹⁴) jäsenvaltioissa, joissa asuu suhteellisesti paljon romaneja.

08

Tässä kertomuksessa termillä ”integrointi” ja ”osallistaminen” viitataan toimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan EU:n jäsenvaltioissa elävien romanien elinoloja ja ihmisoikeustilannetta¹⁵ (ks. laatikko 3).

Laatikko 3

Termejä ”integrointi” ja ”osallistaminen” käytetään samassa merkityksessä

Termejä ”integrointi” ja ”osallistaminen” käytetään usein samassa merkityksessä, kun kuvataan romaniväestön tilanteen parantamiseen tähtäävien poliittisten aloitteiden yleistavoitteita.

”Integrointia” käytetään useammin aloitteissa, joiden avulla pyritään suojaamaan perusoikeuksia ja -arvoja (jotka kuvataan SEU-sopimuksen 2 artiklassa). Termi voi esiintyä romanien integrointia edistävissä strategioissa.

”Osallistamista” käytetään enemmän sosioekonomisissa aloitteissa. Sitä on esimerkiksi käytetty Eurooppa 2020-strategiassa, jolla pyritään saamaan aikaan järkevää, kestävää ja osallistavaa kasvua.

Miten EU antaa rahoitustukea romanien integrointia edistäviin toimenpiteisiin?

09

Valtaosa sosiaaliseen osallisuuteen tarkoitetusta EU:n rahoitustuesta (jonka avulla osarahoitettiin romanien integrointia edistäviä toimenpiteitä) myönnetään lähinnä Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja myös Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) EU:n koheesiopolitiikan yhteydessä. Lisäksi varoja on saatavilla komission suoraan hallinnoimista erityisohjelmista¹⁶.

10

ESR:a ja EAKR:a käytetään jäsenvaltioiden valmistelemien ja komission hyväksymien kansallisten ja alueellisten monivuotisten toimenpideohjelmien kautta. Kussakin toimenpideohjelmassa käytettävissä olevat kokonaisvarat jaetaan eri toimintalinjojen kesken.

11

EAKR:n talousarvio oli noin 201 miljardia euroa ja ESR:n noin 76 miljardia euroa vuosina 2007–2013. Ohjelmakaudella 2014–2020 EAKR ja ESR kuuluvat ERI-rahastoihin¹⁷. EAKR:n kokonaistalousarvio on kyseisellä kaudella noin 197 miljardia euroa ja ESR:n noin 86 miljardia euroa.

12

Nimenomaan romanien integrointia edistäviin aloitteisiin ohjattujen määrien osuutta ei ole rekisteröity. Jäsenvaltioiden suunnitteluasiakirjoista voi kuitenkin päätellä, että ohjelmakaudella 2014–2020 noin 1,5 miljardia euroa on sidottu käytettäviksi syrjäytyneiden vähemmistöjen, mm. romanien, sosioekonomiseen integrointiin (ks. myös kohta 69 ja taulukko 6.). Vastaavia viitelukuja ei ole saatavilla ohjelmakaudelta 2007–2013.

EU:n ja kansainvälisten organisaatioiden rooli romanien integroinnin alalla

13

Euroopan neuvosto on ensimmäinen romanien integrointia Euroopan tasolla käsitellyt instituutio. Se on tehnyt yli 40 vuotta työtä torjuakseen romaniväestön syrjintää ja parantaakseen syrjäytyneiden romaniyhteisöjen integrointia.

14

Myös muut kansainväliset organisaatiot ovat olleet aktiivisia romanien integroinnin saralla ja niillä on ollut omat erityistehtävänsä. Näitä organisaatioita ovat mm. Maailmanpankki, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto) ja Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma.

1Euroopan neuvosto, ”Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues”, 2012.

2KOM(2011) 173 lopullinen, 5. huhtikuuta 2011, EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille.

3Albania, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro, Serbia ja Turkki.

4Bosnia ja Hertsegovina sekä Kosovo*.

5Euroopan unionin perusoikeuskirja (EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1).

6Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22) ja neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

7Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77). Erityisesti 6 artikla, joka koskee oikeutta oleskella enintään kolme kuukautta, ja 7 artikla, joka koskee oikeutta oleskella yli kolme kuukautta.

8Neuvoston puitepäätös, tehty 28 päivänä marraskuuta 2008, rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin.

9Neuvoston 9. joulukuuta 2013 antama suositus romanien integraatiota jäsenvaltioissa edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä (EUVL C 378, 24.12.2013, s. 1).

10KOM(2011) 173 lopullinen.

11Perusoikeusvirastolla on romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden osalta seuraavat tehtävät: a) tarjota asiantuntemusta EU:n toimielimille, b) kerätä tietoa, c) tehdä työtä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja kehittää sellaiset välineet, joiden avulla saadaan edistyksestä näyttöä.

12Koulutusalalla tavoitteena on saada koulunkäynnin keskeyttämisen taso laskemaan alle kymmeneen prosenttiin ja ainakin 40 prosentille 30–34-vuotiaista korkea-asteen koulutus.

13Tavoitteena on, että 75 prosenttia 20–64-vuotiaista olisi työllistettyjä.

14Tavoitteena on, että köyhien tai sosiaalisesti syrjäytyneiden tai köyhyysriskin ja sosiaalisen syrjäytymisen uhan alla olevien ihmisten määrä vähenisi 20 miljoonalla.

15Lähestymistapa vastaa Euroopan unionin neuvoston määritelmää, jonka se esitti vuonna 2011 päätelmissään EU:n puitekehyksestä vuoteen 2020 ulottuville romanien integrointia edistäville kansallisille strategioille. Neuvoston päätelmät EU:n puitekehyksestä vuoteen 2020 ulottuville romanien integraatiota edistäville kansallisille strategioille, neuvoston 3089. istunto (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat), Bryssel 19. toukokuuta 2011.

16Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma 2014–2020 ja sen edeltäjä eli työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskeva yhteisön Progress-ohjelma 2007–2013; perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma (2014–2020) ja sen edeltäjät eli perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskeva erityisohjelma, Daphne III -ohjelma ja syrjimättömyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa edistäviä toimia koskeva Progress-ohjelma.

17Ohjelmakaudella 2014–2020 ERI-rahastoja ovat EAKR, ESR ja koheesiorahasto sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR).

Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet

15

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksen yhteydessä, edistivätkö EU:n poliittiset aloitteet ja EAKR:n ja ESR:n kautta annettu rahoitustuki romanien integrointia vaikuttavalla tavalla. Tarkastus kattoi sekä ohjelmakauden 2007–2013 että ohjelmakauden 2014–2020. Sen yhteydessä arvioitiin erityisesti seuraavia seikkoja:

–Helpottivatko EU:n kehys ja romaneihin kohdistuvat kansalliset strategiat EAKR:n ja ESR:n vaikuttavaa käyttöä romanien osallistamista edistäviin toimenpiteisiin kummallakin ohjelmakaudella

–oliko EAKR:n ja ESR:n kehys suunniteltu kummallekin ohjelmakaudelle siten, että sen avulla tuettiin romanien integrointia edistäviä toimenpiteitä vaikuttavalla tavalla

–myötävaikuttivatko EAKR:n ja ESR:n avulla ohjelmakaudella 2007–2013 toteutetut hankkeet vaikuttavalla tavalla romanien integrointiin.

16

Tarkastusevidenssiä kerättiin haastattelemalla komission ja jäsenvaltioiden virkamiehiä sekä hankkeiden edistäjiä ja hankkeisiin osallistujia. Lisäksi käytiin läpi EU:n ja kansallisilta viranomaisilta sekä hankkeiden edistäjiltä saatuja asiakirjoja.

17

Tarkastuksessa arvioitiin ensin tukea, jonka komissio oli antanut romanien integrointiin. Tuki käsitti EU:n lainsäädäntöä, toimintapoliittisia kehyksiä sekä EU:n painopisteitä ja tavoitearvoja kuvaavia erityisohjeita. Tilintarkastustuomioistuin tutki niitä sekä ohjelmakauden 2007–2013 että ohjelmakauden 2014–2020 aloitteiden osalta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, miten komissio oli varmistanut, että perusoikeuksia noudatetaan. Tämä osa tarkastustyöstä toimitettiin romanien integrointia eniten käsittelevissä komission pääosastoissa eli oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosastossa, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastossa sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastossa¹⁸.

18

Tilintarkastustuomioistuin kävi myös läpi jäsenvaltioiden romanien integroinnin edistämiseen tarkoitetut strategiset puitekehykset ja erityisesti romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat. Se katsoi, että EAKR:n ja ESR:n varoilla tuettujen romanien integrointia edistävien toimenpiteiden ja edellä mainittujen kehysten välillä olisi oltava tiivis yhteys, jotta vaikuttavuus olisi mahdollisimman suuri. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki, olivatko tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot ottaneet käyttöön asianmukaiset hallinnolliset järjestelyt, joiden avulla romanien osallistamista koskevat strategiset puitekehykset olisi pantu onnistuneesti täytäntöön. Kansalliset romaniasioiden yhteyspisteet vastaavat romanien integrointia edistävän kansallisen strategian kehittämisen ja täytäntöönpanon koordinoinnista. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin järjesti yhteyspisteiden kanssa kokoukset tarkastuskäynnin kohteena olleissa neljässä jäsenvaltiossa eli Bulgariassa, Espanjassa, Unkarissa ja Romaniassa ja lisäksi Saksassa, Kreikassa, Ranskassa, Slovakiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tarkoituksena oli saada laajempi käsitys kansallisista strategioista ja mahdollisista strategioihin, suunnitelmiin ja ohjelmansuunnitteluun tehdyistä muutoksista, jotka oli tehty ohjelmakaudelta toiselle siirryttäessä.

19

Ohjelmakauden 2007–2013 osalta arvioitiin myös, miten EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmien suunnittelu, täytäntöönpano ja seuranta oli toteutettu. Tarkoituksena oli arvioida, pystyttiinkö ohjelmilla tukemaan romanien integrointia vaikuttavalla tavalla. Tilintarkastustuomioistuin tutki kyseiseltä kaudelta poimittua hankeotosta ja arvioi, miten hankkeiden avulla oli myötävaikutettu syrjäytyneiden romaniväestöjen integrointiin. Kauden 2014–2020 ERI-rahastojen osalta arvioitiin vain romanien integroinnin kannalta merkityksellisten EAKR:n ja ESR:n osa-alueiden suunnittelua, koska tarkastus toimitettiin erittäin varhaisessa vaiheessa ohjelmakautta.

20

Tarkastukseen valittiin neljä jäsenvaltiota (Bulgaria, Espanja, Unkari ja Romania) sillä perusteella, että niissä asui paljon romaneja ja ne olivat myöntäneet suuren määrän rahoitusta toimintalohkoille, joilla olisi voitu tukea romanien osallistamista edistäviä aloitteita¹⁹.

21

Tilintarkastustuomioistuin valitsi neljästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta ohjelmakaudelta 2007–2013 seitsemän EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmaa, joita se piti romanien osallistamisen kannalta merkityksellisinä. Tarkastukseen sisältyi yhteensä 19 kyseisten toimenpideohjelmien²⁰ yhteydessä toteutettua hanketta (ks. liite I), jotka valittiin kansallisten viranomaisten toimittamien tietojen perusteella. Tarkastuksessa keskityttiin koulutus-, työllisyys-, terveydenhuolto- ja asuntohankkeisiin, mutta lisäksi tarkastettiin paikalla myös muiden aihepiirien hankkeita, kuten sosiaalista osallisuutta tai syrjinnän torjuntaa koskevia hankkeita (ks. taulukko 5). Kaikki valitut hankkeet oli saatu päätökseen vuoteen 2013 mennessä. Luettelo tarkastettujen hankkeiden valinnasta ja täytäntöönpanosta vastaavista elimistä on esitetty liitteessä II.

22

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskriteerit valittiin EURoma-verkoston²¹ kokemusta hyödyntäen. Verkosto on antanut suosituksia²², joilla pyritään varmistamaan romanien osallistamiseen tähtäävien aloitteiden onnistuminen. Lisäksi tarkastajat kävivät EU:n perusoikeusvirastossa perehtymässä tietojenkeruuseen²³.

23

Tärkeimmät kriteerit ovat kymmenen yhteistä perusperiaatetta. Ne esitetään kaaviossa 2 ja kuvataan tarkemmin liitteessä III. Näistä periaatteista keskusteltiin vuonna 2009 Prahassa romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppalaisen foorumin ensimmäisessä kokouksessa. Ne sisällytettiin sittemmin työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston (TSTK-neuvosto) 8. kesäkuuta 2009 pidetyn kokouksen päätelmiin liitteenä.

24

Ohjelmakaudelta 2007–2013 valittuihin toimenpideohjelmiin sisältyneet syrjäytyneen romaniväestön integrointia edistävät toimenpiteet kuuluivat myös yhdeksään uuteen toimenpideohjelmaan kaudella 2014–2020. Tilintarkastustuomioistuin arvioi uuden ERI-rahastojen kehyksen näiden yhdeksän uuden toimenpideohjelman perusteella.

25

Se sai apua ulkopuolisilta romanien integrointiin perehtyneiltä asiantuntijoilta. Lisäksi se järjesti neljästä neuvonantajasta koostuneen paneelin, joka avusti tarkastustavan laatimisessa ja varmisti, että romanien integrointiongelman kannalta tärkeät näkökohdat oli otettu huomioon.

26

Koska eri sidosryhmät voivat käsittää syrjäytyneiden romanien integrointia edistävät toimenpiteet ja niiden tulokset hyvin eri tavoin, tilintarkastustuomioistuin kokosi focus group -ryhmiä kussakin tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa. Näin toimimalla pyrittiin saamaan yhteen asiantuntijoita ja sidosryhmien edustajia, jotta he voisivat vaihtaa mielipiteitään romanien osallistamista edistävistä toimenpiteistä kutakin tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltiota koskevien alustavien havaintojen pohjalta. Myöhemmin tilintarkastustuomioistuin järjesti focus group -kokouksen, johon osallistui 13 eri sidosryhmää (neuvonantajapaneeli mukaan luettuna). Kokouksen tarkoituksena oli käydä läpi alustavia tarkastushavaintoja ja keskustella mahdollisista johtopäätöksistä ja suosituksista.

Kaavio 2

Romanien osallistamista koskevat kymmenen yhteistä perusperiaatetta

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

18Muut pääosastot, jotka vastaavat romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin liittyvistä aloista, ovat koulutuksen ja kulttuurin pääosasto, terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto sekä naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto.

19Ohjelmakaudella 2007–2013 nämä neljä jäsenvaltiota saivat EARK:sta ja ESR:sta yhteensä 14,1 miljardia euroa tukea sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviin toimenpiteisiin. Osuus vastaa 20 prosenttia kokonaismäärästä, jonka rakennerahastot myönsivät sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviin toimenpiteisiin kaikissa jäsenvaltioissa kyseisellä kaudella.

20Yksi alunperin valittu hanke poistettiin otoksesta, koska sitä ei pidetty relevanttina.

21EURoma-verkosto on EU:n verkosto, johon kuuluu edustajia EU:n jäsenvaltioista. Se pyrkii edistämään rakennerahastojen käyttöä ja täten lisäämään romaniyhteisöön kohdistettavien toimintapolitiikkojen vaikuttavuutta.

22Fundación Secretariado Gitano, EURoma-verkoston tekninen sihteeristö, ”Tackling Roma Needs in the 2014–2020 Structural Funds Programming Period - Guide to improve the planning process”, toukokuu 2013.

23Perusoikeusvirasto perustettiin vuonna 2007 EU:n virastoksi, jonka erityistehtävänä on antaa riippumatonta, näyttöön perustuvaa neuvontaa perusoikeuksista. Perusoikeusvirasto ja Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) ovat toteuttaneet erikseen ja yhdessä romanitalouksia koskevia tutkimuksia vuosina 2004, 2009, 2012 ja 2015.

Huomautukset

EU:n ja jäsenvaltioiden strategioiden osalta on edistytty, mutta parannukset tulivat niin myöhään, että ne eivät vaikuttaneet ohjelmakaudella 2007–2013

27

Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten romanien integrointia edistävien toimenpiteiden kohdentamista ja edistämistä parantava toimintapolitiikka on kehittynyt sekä EU:n että kansallisella tasolla. Ensiksi arvioitiin toimintapolitiikan kehitystä EU:n tasolla. Toiseksi käytiin läpi romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat ja arvioitiin, olivatko ne asianmukaisia välineitä, kun tarkoituksena oli puuttua romanien integrointiin liittyviin ongelmiin entistä paremmin.

28

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko romanien integrointia edistäviä aloitteita koskeva EU:n strateginen kehys ollut käytössä ohjelmakaudella 2007–2013 ja oliko ajan mittaan tehty tarkistuksia tai parannuksia. Jotta EU:n rahoittama romanien integrointiin pyrkivä politiikka olisi vaikuttavaa, komission olisi tuettava jäsenvaltioiden työtä EU:n lainsäädännöllä, toimintapoliittisilla kehyksillä tai erityisohjeistuksella.

Romanien osallistamista koskevasta EU:n toimintapoliittisesta aloitteesta sovittiin vuonna 2011, vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden laajentumisien jälkeen

EU:n toimintapoliittiset aloitteet hyväksyttiin ohjelmakaudella niin myöhään, että ne eivät vaikuttaneet ohjelmakauden 2007–2013 suunnitteluun

29

Romanien osallistamisesta tuli EU:n tasolla erityisen merkittävä kysymys valmistauduttaessa siihen, että EU:hun liittyisi vuonna 2004 ja 2007 joukko Keski- ja Itä-Euroopan valtioita, joissa tietyissä oli suuri romaniväestö. Bulgarian, Tšekin, Unkarin, Romanian ja Slovakian kanssa tehdyissä liittymistä valmistelevaa kumppanuutta koskevissa sopimuksissa²⁴ romanien integroinnin tehostamisesta tehtiin keskipitkän aikavälin ensisijainen poliittinen tavoite.

30

EU ei kuitenkaan tehnyt romanien integroinnista erityistä poliittista painopistettä vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden liittymisten jälkeen. Romanien integrointiin ei viitattu kautta 2007–2013 koskevien asetusten alustavissa versioissa. Ei myöskään vaadittu, että se sisällytetään erityiseksi painopisteeksi EAKR:n tai ESR:n toimenpideohjelmiin. Ensimmäistä kertaa romanien integrointiin viitattiin vuonna 2010, kun asuntokantaa koskevien toimenpiteiden tukikelpoisuusehtoja muutettiin EAKR-asetuksessa²⁵.

31

Vuonna 2008 komissio alkoi toteuttaa syrjäytyneiden romanien tilannetta parantavia toimia. Syyskuussa 2008 pidetyn ensimmäisen romaneja koskevan EU:n huippukokouksen jälkeen se perusti romanien osallisuutta käsittelevän eurooppalaisen foorumin, yksiköiden välisen romaniasioita käsittelevän työryhmän, kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden verkoston ja perusoikeusviraston koordinoimaan romanien integrointia mittaavia indikaattoreita käsittelevän työryhmän (ks. kohta 94). Muita tukirakenteita ovat kaksi kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden verkoston alaista temaattista työryhmää ja säännölliset kuulemiskokoukset kansalaisjärjestöjen, kansainvälisten organisaatioiden ja akateemisten verkostojen kanssa. Lisäksi oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto ja ERI-rahastojen hallinnoinnista vastaavat pääosastot järjestävät yhdessä säännöllisiä tiedonhakumatkoja ja käyvät korkean tason kahdenvälistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa. Käynnit antavat kansallisille ja paikallisille viranomaisille, kansalaisjärjestöille ja kaikille asianomaisille komission osastoille tilaisuuden keskustella toimintapoliittisesta kehityksestä keskenään.

32

Ensimmäinen tärkeä romanien integrointia käsittelevä EU:n tason asiakirja julkaistiin kuitenkin huhtikuussa 2011. Kyseessä on komission tiedonanto EU:n puitekehyksestä romanien integrointia edistäville kansallisille strategioille²⁶. Tämän jälkeen TSTK-neuvosto (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat)²⁷ hyväksyi toukokuussa päätelmät, joiden perusteella jäsenvaltiot sitoutuvat valmistelemaan, päivittämään tai kehittämään romanien integrointia edistäviä kansallisia strategioitaan. Tämä tapahtui sen jälkeen, kun komissio oikeus- ja kansalaisasioista sekä perusoikeuksista vastaavan komission jäsenen ominaisuudessa oli ottanut kantaa romanien tilanteen viimeaikaisiin muutoksiin ja todennut, että etniseen alkuperään tai rotuun perustuva syrjintä ei ollut Euroopassa suotavaa. Komission jäsen myös mainitsi, että komissio oli valmis käynnistämään rikkomismenettelyn yhtä jäsenvaltiota (Ranska) kohtaan, koska se oli soveltanut vapaata liikkuvuutta koskevaa direktiiviä syrjivällä tavalla, mikä oli Euroopan unionin perusoikeuskirjan vastaista. Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2011 antamissa päätelmissä pantiin merkille romanien osallistamisen keskeinen merkitys ja kehotettiin panemaan nopeasti täytäntöön TSTK-neuvoston päätelmät, jotka koskivat jäsenvaltioiden strategioiden valmistelua, päivittämistä tai kehittämistä.

33

Tämä oli ensimmäinen nimenomaan romaniyhteisöä koskeva EU:n aloite, johon sisältyi seurantamekanismi. Siinä ehdotettiin, että kukin jäsenvaltio laatii oman romanien integrointia edistävän kansallisen strategian (ks. kohta 41). Aloite antoi asianmukaisen kehyksen romanien osallistamisen edistämiselle, ja siinä vahvistettiin alat, joilla toimia olisi toteutettava ja joille olisi asetettava tavoitearvot. Erityisesti siinä vahvistettiin neljä keskeistä toiminnan painopistealaa: koulutus, työllisyys, terveydenhuolto ja asuminen. Jäsenvaltioita pyydettiin asettamaan kyseisille aloille saavutettavissa olevat tavoitteet.

34

Jäsenvaltioita ei pyydetty käsittelemään erikseen syrjinnän torjuntatoimenpiteitä tai asettamaan niiden osalta tavoitearvoja. Niitä käsiteltiin monialaisena kysymyksenä kaikilla edellä mainituilla neljällä alalla²⁸. Erityisiä mitattavissa olevia syrjinnän torjuntaa koskevia indikaattoreita ja tavoitearvoja asetettiin kuitenkin harvoin. Tämän merkittävän nykyisessä toimintapolitiikan kehyksessä olevan puutteen vuoksi komission on vaikea mitata edistymistä.

Romaniväestön osallistaminen vuodesta 2011 alkaen: toimintapoliittisesta lähestymistavasta poliittiseen sitoumukseen

Romanien integroinnista vuonna 2013 hyväksytty neuvoston suositus

35

Neuvoston vuonna 2013 antama suositus²⁹ oli EU:n ensimmäinen oikeudellinen väline, joka koski nimenomaan romanien integrointia ja joka kuvasti olennaista edistysaskelta romanien osallistamista koskevassa EU:n lähestymistavassa. Suosituksessa ei pidättäydytty toimintapoliittisessa lähestymistavassa vaan romaniväestön osallistamisesta tehtiin ihmisoikeuksien suojelua koskevia säännöksiä kuvastava jäsenvaltioiden poliittinen sitoumus. Suosituksessa esitetään ohjeita, jotka auttavat jäsenvaltioita parantamaan ja nopeuttamaan romanien integroinnin edistämistä koulutuksen, työllisyyden, terveydenhoidon ja asumisen aloilla. Lisäksi siinä annetaan horisontaalisia politiikkatoimia, esim. syrjinnän torjuntaa, koskevia ohjeita. Suosituksessa myös viitataan selvästi romanivastaisuuteen, jolla tarkoitetaan tiettyä kauan aikaa kestäneestä syrjinnästä johtuvaa rasismin muotoa.

Komissio on antanut maakohtaisia suosituksia romanien osallistamisesta vuodesta 2012 alkaen

36

Komission on antanut maakohtaisia suosituksia romanien osallistamisesta vuodesta 2012 alkaen. Tämänkaltaisia maakohtaisia suosituksia on annettu viidelle jäsenvaltiolle, joissa on laaja romanivähemmistö. Nämä maat ovat Bulgaria, Unkari, Slovakia, Tšekki ja Romania. Taulukossa 2 esitetään kullekin näistä viidestä jäsenvaltiosta esitettyjen maakohtaisten suositusten sisältö tarkemmin.

Taulukko 2

Romanien integrointia koskevien maakohtaisten suositusten sisältö asianomaisissa viidessä jäsenvaltiossa

| 2012 | 2013 | 2014 | 2015
Bulgaria | Romanien yleinen integrointi | Koulutus | Työllisyys/koulutus | Koulutus
Tšekki | Ei sovelleta | Koulutus | Koulutus | Koulutus
Unkari | Romanien yleinen integrointi | Köyhyys/koulutus | Köyhyys/koulutus | Koulutus
Romania | Ei sovelleta | Romanien yleinen integrointi/Koulutus | Työllisyys/koulutus | Koulutus
Slovakia | Koulutus | Koulutus | Koulutus | Koulutus

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.

37

Komissio on myös valvonut tiiviisti kahden asiaankuuluvan tasavertaista kohtelua koskevan direktiivin³⁰ täytäntöönpanoon (taulukossa 3 esitetään tarkemmat tiedot rotusyrjintädirektiivin täytäntöönpanosta). Se käynnisti rikkomismenettelyn Tšekkiä vastaan vuonna 2014 ja Slovakiaa vastaan vuonna 2015. Molemmissa tapauksissa syynä oli romanioppilaiden erottelu koulutusjärjestelmässä. Muut tapaukset eivät liity nimenomaan romaneihin. Komissio kohdistaa seurantaa myös rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin vuonna 2008 tehdyn puitepäätöksen täytäntöönpanoon. Puitepäätös on ollut täytäntöönpanokelpoinen vuodesta 2014 alkaen.

Taulukko 3

Rotusyrjintädirektiivin 2000/43/EY täytäntöönpanon valvonta

Jäsenvaltio | Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä | Rikkomus¹
Määräaika | Saatu päätökseen määräaikaan mennessä | Jäsenvaltion lainsäädäntö ei vastaa EU:n säädöksiä | Jäsenvaltio on soveltanut väärin EU:n säädöksiä
Belgia | 1.7.2003 | √ |  |
Bulgaria | 1.1.2007 | √ |  | Päätetty
Tšekki | 1.5.2004 | √ | Päätetty | Kesken
Tanska | 19.7.2003 | √ | Päätetty | Päätetty
Saksa | 19.7.2003 | √ |  |
Viro | 1.5.2004 | √ | Päätetty |
Irlanti | 19.7.2003 | √ |  |
Kreikka | 19.7.2003 | √ |  |
Espanja | 19.7.2003 | √ | Päätetty |
Ranska | 19.7.2003 | √ |  |
Kroatia | 1.7.2013 | √ |  |
Italia | 19.7.2003 | √ |  |
Kypros | 1.5.2004 | √ |  |
Latvia | 1.5.2004 | √ | Päätetty |
Liettua | 1.5.2004 | √ | Päätetty |
Luxemburg | 19.7.2003 | √ |  |
Unkari | 1.5.2004 | √ | Päätetty |
Malta | 1.5.2004 | √ | Päätetty |
Alankomaat | 19.7.2003 | √ | Päätetty |
Itävalta | 19.7.2003 | √ | Päätetty |
Puola | 1.5.2004 | √ | Päätetty | Päätetty
Portugali | 19.7.2003 | √ | Päätetty |
Romania | 1.1.2007 | √ | Päätetty |
Slovenia | 1.5.2004 | √ |  | Kesken
Slovakia | 1.5.2004 | √ | Päätetty | Kesken
Suomi | 19.7.2003 | √ |  | Päätetty
Ruotsi | 19.7.2003 | √ | Päätetty |
Yhdistynyt kuningaskunta | 19.7.2003 | √ | Päätetty | Päätetty

1Tiedot joulukuulta 2015.

Huom.: Ainoastaan Tšekin ja Slovakian kohdalla rikkomismenettelyt liittyvät nimenomaan romaneihin.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.

Komission antama ohjeistus ja tehostettu yhteistyö Euroopan neuvoston kanssa

38

Näiden keskeisten aloitteiden lisäksi komissio on antanut useita toimintapoliittisia ohjeita romanien osallistamiseen tarkoitettujen varojen käytöstä. Näitä ovat mm. romaneja ja syrjäytyneitä yhteisöjä koskevat temaattiset ohjeet, syrjäytyneiden romaniyhteisöjen integroinnin temaattisia ennakkoehtoja koskeva asiakirja ja ohje jäsenvaltioille ERI-rahastojen käytöstä koulutukseen liittyvän ja alueellisen erottelun torjunnassa.

39

Lisäksi komissio antoi vuonna 2014 kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt, joissa määrätään, että jäsenvaltioiden olisi otettava kansalaisjärjestöt mukaan kumppanuussopimuksiin ja varmistettava, että ne osallistuvat aktiivisesti ERI-rahastojen tukemien ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon³¹.

40

Komissio on lisännyt romanien integrointia edistävän työnsä vaikuttavuutta tekemällä vuodesta 2011 alkaen läheistä yhteistyötä alalta paljon kokemusta keränneen Euroopan neuvoston kanssa (ks. kohta 13). Komissio on erityisesti osallistunut Euroopan neuvoston sihteeristön järjestämiin kokouksiin ja tiettyihin Euroopan neuvoston kanssa yhteisiin ohjelmiin (ROMACT³² ja ROMED³³).

Edistyminen jäsenvaltioiden tasolla: romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat oli hyväksytty, mutta puutteita esiintyy edelleen

41

Jäsenvaltioita pyydettiin vuonna 2011 laatimaan romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat vuosiksi 2011–2020. Jos strategia oli jo olemassa, jäsenvaltioita pyydettiin mukauttamaan sitä siten, että romanien integrointia koskevat EU:n tavoitteet saavutettaisiin. Strategioissa olisi vahvistettava kohdennetut toimet ja esitettävä tietoa toimien toteuttamiseen käytettävästä (kansallisesta, EU:n ja muusta) rahoituksesta. Strategioissa olisi lisäksi ehdotettava keinoja poistaa EU:n varojen vaikuttavampaa käyttöä rajoittavat nykyiset esteet ja luoda perusta tehokkaalle seurantamekanismille, jotta saadaan aikaiseksi romaneja konkreettisesti hyödyttäviä tuloksia.

42

Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden osalta tarkastuksessa

–tutkittiin tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden laatimien romanien integrointia edistävien strategioiden sisältöä

–tarkastettiin, olivatko asiaankuuluvat sidosryhmät yksilöity romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa ajatellen ja mikä oli romaniasioiden yhteyspisteiden rooli tässä yhteydessä

–arvioitiin strategioiden täytäntöönpanoon liittyvät seurantajärjestelyt

–tarkastettiin, miten komissio arvioi jäsenvaltioiden kertomukset romanien integrointia edistävien kansallisten strategioidensa täytäntöönpanosta.

Romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat

Kaikki tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot olivat hyväksyneet romanien integrointia edistävän kansallisen strategian

43

Kaikki jäsenvaltiot³⁴ hyväksyivät romanien integrointia edistävän kansallisen strategian sen jälkeen, kun komissio oli tiedonannossaan sitä jäsenvaltioilta pyytänyt. Tietyt jäsenvaltiot valitsivat romanien integrointia varten yhdennetyn toimintapolitiikan, joiden tilintarkastustuomioistuin katsoo vastaavan romanien integrointia edistäviä kansallisia strategioita. Kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa neljässä jäsenvaltiossa laadittiin toimintasuunnitelmat romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden jälkeen. Kukin jäsenvaltio myös perusti kansallisen romaniasioiden yhteyspisteen.

44

Komissio ei ole määrännyt, että syrjinnän torjunnan olisi oltava yksi keskeisistä painopistealoista romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa. Bulgariassa, Unkarissa³⁵ ja Espanjassa romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa oli neljän edellytetyn pääalan (koulutus, työllisyys, terveydenhuolto ja asuminen) lisäksi luku, joka koski nimenomaan syrjinnän torjuntaa. Romaniassa romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa viitattiin myös syrjinnän torjuntaan. Tämä tapahtui kuitenkin vain epäsuorasti, neljää edellytettyä pääalaa käsiteltäessä. Neljästä valitusta jäsenvaltiosta ainoastaan Bulgaria ja Unkari olivat asettaneet syrjinnän torjunnalle tavoitearvoja.

45

Kolme neljästä romanien integrointia edistävästä kansallisesta strategiasta koski koulutusta, työllisyyttä, terveydenhuoltoa ja asumista. Neljänteen, Unkarin laatimaan romanien integrointia edistävään kansalliseen strategiaan sisältyi yleistavoitteita mutta ei niihin liittyviä kvantifioituja tavoitearvoja. Kaikki strategiassa mainitut tavoitearvot eivät myöskään liittyneet varsinaisesti romaniväestöön, mm. asumisen kohdalla. Strategiassa tosin esitettiin relevanttia tietoa romaniväestön tilanteesta Unkarissa, mutta tietojen perustella ei ollut laadittu nimenomaan romaneja koskevia indikaattoreita tai lähtöarvoja. Romaniassa romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa esitettiin lähtöarvot vain tiettyjen indikaattorien osalta. Tämä vaikeutti romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden avulla saatujen tulosten arviointia, koska lähtötilanne ei ollut selvillä.

Kaikissa romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa viitataan romanien osallistamista koskevaan kymmeneen perusperiaatteeseen

46

Kaikissa strategioissa viitattiin joko suoraan (Bulgariassa, Unkarissa ja Espanjassa) tai epäsuoraan (Romaniassa) romanien osallistamista koskeviin kymmeneen yhteiseen perusperiaatteeseen (ks. kohta 23 ja kaavio 2). Tarkastajat havaitsivat kuitenkin, että jäsenvaltiot eivät aina soveltaneet niitä itse strategioiden laadinnan yhteydessä:

oEspanjassa ja Bulgariassa saatiin kirjallista evidenssiä kansalaisjärjestöjen kuulemisesta ja palautteesta, jota kansalliset viranomaiset olivat antaneet kansalaisjärjestöjen panoksesta.

oRomaniassa ja Unkarissa oli noudatettu vain osittain yhteistä perusperiaatetta nro 9, joka koskee kansalaisyhteiskunnan osallistumista, ja yhteistä perusperiaatetta nro 10, joka koskee romanien aktiivista osallistumista poliittiseen päätöksentekoon.

–Romaniassa toteutettiin ennen romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden hyväksymistä kuulemismenettely, jonka yhteydessä järjestettiin useita kokouksia, mutta kansalaisjärjestöt kyseenalaistivat kokousten avoimuuden ja lukumäärän. Kansalaisjärjestöt myös totesivat, että niille ei ollut ilmoitettu, miten niiden panos otettaisiin huomioon. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut minkäänlaista evidenssiä, jonka perusteella olisi voitu todeta, ottivatko Romanian viranomaiset kansalaisjärjestöjen panoksen huomioon ja miten tämä tapahtui.

–Unkarissa havaittiin vain vähän evidenssiä siitä, miten romanien integrointia edistävään kansalliseen strategiaan liittyvä kuulemisprosessi oli toteutettu. Strategian päivitetyssä versiossa ei myöskään ollut tietoa siitä, otettiinko eri sidosryhmien kommentit huomioon tai miten ne otettiin huomioon. Toimintasuunnitelmasta ei ollut järjestetty kuulemista. Lisäksi kaksi kansalaisjärjestöä oli nimitetty toteuttamaan tärkeimmät romanien integrointia edistävään kansalliseen strategiaan liittyvät toimenpiteet julkisten viranomaisten rinnalla. Tämä esti muita kansalaisjärjestöjä osallistumasta toimintaan.

Romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa ei ilmoitettu tarkasti rahoitustukea, joka oli jäsenvaltioissa käytettävissä romanien osallistamista tukeviin toimenpiteisiin

47

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että Bulgarian, Unkarin ja Espanjan romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin ei sisältynyt tietoja romaneihin liittyviin toimenpiteisiin käytettävissä olleista määrärahoista, jotka olisi saatu joko kansallisesta talousarviosta tai EU:n talousarviosta osarahoitettavien EAKR:n tai ESR:n toimenpideohjelmien kautta. Bulgariassa romanien integrointia edistävässä strategiassa todettiin, että EU:n rahoitus oli strategian täytäntöönpanohankkeiden pääasiallinen rahoituslähde. Ainoastaan Romaniassa strategiassa esitettiin talousarvio, mutta siihen sisältyi joitakin epäjohdonmukaisuuksia: strategiassa ei mainittu EAKR:a rahoituslähteenä, vaikka se oli rahoittanut toimintaa vuonna 2010 toteutetusta muutoksestaan alkaen eli jo ennen kuin strategia oli edes hyväksytty³⁶. Ilman tietoja romanien osallistamiseen liittyvien ongelmien ratkaisuun käytettävissä olevista varoista on vaikeaa arvioida, olivatko jäsenvaltioiden strategiat alusta alkaen realistisia.

Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanovastuun jakaminen: kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden rooli

48

Kaikki tilintarkastustuomioistuimen analysoimat jäsenvaltiot olivat perustaneet ja määrittäneet kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden vastuualueet komission vuonna 2011 antaman tiedonannon vaatimusten mukaisesti. Kansalliset romaniasioiden yhteyspisteet vastaavat romanien integrointia edistävän kansallisen strategian kehittämisen ja täytäntöönpanon koordinoinnista. Ne seuraavat, kuinka romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden toteuttaminen edistyy, ja tiedottavat siitä komissiolle³⁷. Romaniasioiden yhteyspisteiden valtuudet ovat kuitenkin rajalliset. Operatiivisen vastuun antaminen kansallisille ministeriöille merkitsi tarkastettaviksi valituissa jäsenvaltioissa sitä, että kansallisten romaniasioiden yhteyspisteillä ei ollut valtuuksia työllisyyden, koulutuksen, asumisen tai terveydenhuollon aloilla. Yhteyspisteillä ei myöskään ollut valtuuksia päättää, miten varoja myönnettäisiin integrointiohjelmille.

49

Tarkastukseen valittujen yhdeksän kansallisen romaniasioiden yhteyspisteen koko, organisaatiorakenne ja vastuualueet vaihtelivat suuresti. Useat yhteyspisteet olivat jo olleet olemassa eri nimellä ennen kuin komissio otti käyttöön kansallisen romaniasioiden yhteyspisteen käsitteen. Joillekin niistä oli silloin annettu enemmän vastuualueita mutta ei lisävaroja³⁸. Bulgarian kansallisen romaniasioiden yhteyspisteen valmiudet eivät riittäneet, kuten kohdassa 50 kuvataan.

50

Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin havaitsi romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanovastuun jaossa kaksi puutetta. Ensinnäkin koordinointi havaittiin heikoksi Romaniassa ja Espanjassa. Toiseksi vastuualueet ja resurssit eivät vastanneet toisiaan Bulgariassa ja Espanjassa.

–Romaniassa ilmeni, että romaniasioiden kansallisen viraston ja tiettyjen hallituksen ministeriöiden välinen tiedonjakoon liittyvä yhteistyö oli heikkoa, mikä vaaransi romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden kunnollisen seurannan. Vastaavasti Espanjassa havaittiin, että koordinointielimissä (kuten teknisen yhteistyön ryhmässä) toiminta ei ollut toimitettavien tietojen luotettavuuden ja koordinointia koskevien toimintapolitiikkojen osalta vaikuttavaa. Tämä osoittaa, että koordinointia on parannettava, jotta varmistetaan, että romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Molemmat heikkoa koordinointia kuvastavat esimerkkitapaukset haittasivat luotettavien tietojen keruuta ja niin ollen vaikeuttivat romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanon seurantaa.

–Bulgariassa kansallisella romaniasioiden yhteyspisteellä oli vähäiset valtuudet ja resurssit, vaikka se oli yksi keskeisistä romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanosta ja seurannasta vastaavista elimistä. Useat voittoa tavoittelemattomat järjestöt Bulgariassa kiinnittivät huomiota poliittisen tahdon puuttumiseen³⁹. Espanjan kansallinen romaniasioiden yhteyspiste toi esille samanlaisen ongelman edistymiskertomuksessaan vuodelta 2014.

Romanien integrointia koskevien kansallisten strategioiden täytäntöönpanon edistymisen seurannassa esiintyy puutteita

51

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että romanien integrointia koskevien kansallisten strategioiden täytäntöönpanon edistymistä koskeva seuranta ja arviointi on merkittävä haaste kaikille tarkastuskäynnin kohteena olleille jäsenvaltioille (ks. myös kohta 74).

–Bulgariassa ei ollut erityisiä seuranta- ja vastuuvelvollisuusmenettelyjä romanien integrointia edistäviä kansallisia strategioita varten. Kaikilla toimenpiteillä ei myöskään ollut kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia tavoitteita.

–Unkarissa oli kehitetty ohjelmaseurantaa varten indikaattorijärjestelmä, mutta sen sisältämiä tietoja ei ollut päivitetty vuoden 2012 jälkeen.

–Romaniassa seurantaprosessia heikensivät merkittävästi seuraavat seikat: romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa vahvistetuista indikaattoreista ei ollut tietoa ja täytäntöönpanoprosessista ei ollut jäsenneltyjä rahoitustietoja. Seurantakertomuksissa ei mainittu vahvistettuja tavoitearvoja tai sitä, missä määrin tavoitearvot oli saavutettu. Täytäntöönpanon vaikuttavuutta oli tämän vuoksi vaikea arvioida.

–Espanjassa kauden 2014–2016 toimintasuunnitelmaan sisältyy pelkästään kuvaus vuoden 2014 toimista. Vuoden 2015 toimia ei ollut vielä määritetty vuoden 2015 puoliväliin mennessä, mikä haittasi kyseisen vuoden suunnitteluprosessia.

Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa koskeva komission arviointi

52

Euroopan komissio arvioi kansalliset strategiat, yksilöi niiden puutteet ja julkaisi toukokuussa 2012 päätelmänsä tiedonannossa (Romanien integraatiota edistävät kansalliset strategiat: EU:n puitekehyksen täytäntöönpano alulle). Komissio on vuodesta 2013 alkaen arvioinut vuosittain, miten romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanossa on onnistuttu. Vuotuisessa arvioinnissa esitetään yksikohtaisesti yleiset puutteet, jotka on tarpeen korjata. Viime vuosien arvioinneissa esitetyissä keskeisissä johtopäätöksissä viitattiin siihen tosiseikkaan, että strategioiden onnistuneen täytäntöönpanon edellyttämät ennakkoehdot eivät olleet vielä täyttyneet, mikä hidasti romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanoa. Erityisesti seuraavat osatekijät puuttuivat: konkreettiset tavoitearvot ja vastaavat toimenpiteet, joilla torjutaan romanilasten erottelua koulutusjärjestelmässä, selkeämpi toteutusaikataulu ja selkeämpi määrärahajako sekä toimenpiteet, joilla torjutaan romaneihin kohdistuvaa syrjintää ja rasismia.

53

Jäsenvaltioissa on sittemmin edistytty romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanossa jonkin verran. Komission vuodelta 2015 laatimassa kertomuksesta käy kuitenkin ilmi, että tiettyjä puutteita, joita oli esiintynyt ainakin vuodesta 2012 alkaen, ei ollut vielä vuonna 2014 korjattu: tietyt strategioiden onnistuneen täytäntöönpanon ennakkoehdot eivät vielä täyttyneet. Tämä vahvisti tilintarkastustuomioistuimen neljässä valitussa jäsenvaltiossa tekemät havainnot.

54

Esimerkiksi romanilasten erottelun torjunta koulutusjärjestelmässä vahvistettiin strategioissa, mutta käytössä ei ollut riittävää määrää toimenpiteitä ja tavoitearvoja, joten tavoite oli vaikea saavuttaa. Tapauksissa, joissa toimenpiteet olivat olemassa, niiden toteuttamisen aikataulu sekä budjettijärjestelyt olivat epäselviä. Nämä puutteet ovat hidastaneet romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa. Bulgariassa edistymiskertomuksessa viitataan myös poliittisen tahdon puuttumiseen ja tarpeeseen parantaa syrjintää torjuvia toimenpiteitä.

55

Nämä puutteet ja erityisesti koulutuksen alalla esiintyvä erotteluongelma on otettu esiin useille jäsenvaltioille annetuissa maakohtaisissa suosituksissa. Komissio on jopa käynnistänyt tästä syystä rikkomismenettelyt Tšekkiä ja Slovakiaa vastaan (ks. kohta 37).

56

Ohjelmakauden 2014–2020 alussa komissio tarkisti, oliko nämä osatekijät otettu huomioon kumppanuussopimuksissa. Se on hyödyntänyt neuvonantajan asemaansa seurantakomiteoiden kokouksissa, jotka liittyvät tilintarkastustuomioistuimen ohjelmakaudelta 2014–2020 arvioimiin toimenpideohjelmiin. Komission tarkoituksena on kiinnittää huomiota siihen, miten merkityksellisiä romaneita koskevat maakohtaiset suositukset ovat asiaankuuluvien toimenpideohjelmien kannalta.

Koheesiopolitiikassa romanien integrointia edistävät toimenpiteet on otettu paremmin huomioon kaudella 2014–2020 kuin kaudella 2007–2013

57

Tilintarkastustuomioistuin analysoi, oliko romanien integrointiin viitattu selkeästi kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan puitteissa. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkisti, miten EAKR:n ja ESR:n osarahoitusta romanien integrointitoimenpiteisiin saaneet jäsenvaltiot varmistivat, että EU:n tasolla kehitetyt aloitteet sisällytettiin asiaankuuluviin kansallisiin strategioihin ja toimenpideohjelmiin.

58

Ohjelmakauden 2014–2020 osalta arvioitiin, viitattiinko Euroopan rakenne- ja investointirahastojen oikeudellisessa kehyksessä selvästi romanien integrointiin ja oliko komissio korjannut ohjelmakaudella 2007–2013 ilmenneet puutteet. Kummankin kauden kohdalla tilintarkastustuomioistuin tutki, olivatko komissio ja jäsenvaltiot ottaneet käyttöön vaikuttavan seurantajärjestelmän romanien integroinnin alalla.

Romanien integrointia ei mainittu kauden 2007–2013 oikeudellisessa kehyksessä, mutta siitä huolimatta tarkastettaviksi valitut jäsenvaltiot viittasivat siihen toimenpideohjelmissaan

Kaudelta 2007–2013 tarkastetuissa toimenpideohjelmissa viitataan romanien integrointiin yleisellä tasolla

59

Kun ohjelmakauden 2007–2013 koheesiopolitiikan puitteita laadittiin, romanien integrointia ei ollut vielä yksilöity erityiseksi EU:n tason painopisteeksi. Sanaa ”romani” ei esiintynyt lainkaan kauden 2007–2013 asetuksissa. Tästä huolimatta kaikilla neljällä tarkastuskäynnin kohteena olleella jäsenvaltiolla oli ainakin yksi romanien integrointia edistävä alueellinen tai kansallinen strategia tai vastaava ohjelma. Niissä kaikissa romanien integrointia käsiteltiin ainakin tietyissä toimenpideohjelmissa taulukossa 4 kuvatuilla tavoilla.

Taulukko 4

Romanien osallistamista koskevat viittaukset kauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmissa

| Erityinen kohderyhmä | Erityiset indikaattorit | Viittaukset romaniyhteisöön
| haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tarkoitetuissa toimenpiteissä | vähiten kehittyneiden alueiden auttamiseen tähtäävissä toimenpiteissä
Bulgaria | X | X | X |
Espanja | X |  | X |
Unkari |  | X | X | X
Romania |  | X | X |

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.

60

Vuonna 2010 EAKR-asetukseen tehdystä muutoksesta huolimatta suurin osa otokseen poimituista syrjäytyneiden romanien kannalta merkityksellisistä toimenpiteistä oli osarahoitettu ESR:sta (ks. kohta 30). Valtaosa niistä (seitsemän seitsemästätoista) oli työllisyyteen liittyviä toimenpiteitä (ks. taulukko 5). Tämä johtuu siitä, että SEUT-sopimuksen 162 artiklassa edellytetään, että ESR:n hankkeilla ja toimenpiteillä on oltava yhteys työllisyyteen. Toisaalta ESR-asetuksessa sallitaan sosiaalista osallisuutta edistävien toimenpiteiden rahoittaminen ja jopa kannustetaan siihen. Tämä ei anna viranomaisille oikeusvarmuutta siitä, että ESR:n rahoitusta voitaisiin käyttää sosiaalista osallisuutta edistäviin toimenpiteisiin riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen.

Taulukko 5

Tarkastettujen hankkeiden toiminnanalat

Bulgaria | ESR | EAKR
Hanke 1 | Hanke 2 | Hanke 3 | Hanke 4 | Hanke 5
Koulutus |  | √ |  |  |
Työllisyys |  |  | √ |  |
Terveydenhuolto |  |  |  | √ |
Sosiaalinen osallisuus | √ |  |  |  |
Sosiaalinen infrastruktuuri |  |  |  |  | √
Unkari | ESR
Hanke 6 | Hanke 7 | Hanke 8 | Hanke 9 | Hanke 10
Koulutus |  |  |  |  | √
Työllisyys | √ | √ |  |  |
Terveydenhuolto |  |  |  |  |
Sosiaalinen osallisuus |  |  | √ | √ |
Sosiaalinen infrastruktuuri |  |  |  |  |
Romania | ESR | EAKR
Hanke 11 | Hanke 12 | Hanke 13 | Hanke 14 | Hanke 15
Koulutus |  |  | √ |  |
Työllisyys | √ |  |  |  |
Terveydenhuolto |  | √ |  |  |
Sosiaalinen osallisuus |  |  |  | √ |
Sosiaalinen infrastruktuuri |  |  |  |  | √

Espanja | ESR (syrjinnän torjuntaa edistävä toimenpideohjelma) | ESR (Andalusiaa koskeva toimenpideohjelma)
Hanke 16 | Hanke 17 | Hanke 18 | Hanke 19
Koulutus |  | √ |  |
Työllisyys | √ |  | √ | √
Terveydenhuolto |  |  |  |
Sosiaalinen osallisuus |  |  |  |
Sosiaalinen infrastruktuuri |  |  |  |

Huom.: Unkarissa toteutettiin asiaankuuluvia EAKR:n rahoittamia sosiaaliseen infrastruktuuriin liittyviä hankkeita, mutta niitä ei valittu tarkastettaviksi, koska niitä ei ollut saatu päätökseen vuoteen 2013 mennessä.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Kauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmissa on vain vähän viittauksia romanien integrointia edistäviin strategioihin ja harvoja romaneihin liittyviä indikaattoreita

61

Kuitenkin seitsemästä tarkastetusta kauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmasta ainoastaan yhdessä viitattiin romanien integroimista edistäviin kansallisiin strategioihin ja kolmessa oli asetettu romaneihin liittyviä indikaattoreita.

–Romaniassa henkilöresurssien kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmassa viitattiin käytössä olevaan romanien integrointia edistävään strategiaan selvästi, kun toimenpideohjelma tuli voimaan. Integrointistrategian täytäntöönpano oli yksi toimenpideohjelman ilmoitetuista tavoitteista. Vaikka toimenpideohjelmaa ei ollut kohdennettu erityisesti romaniyhteisöön, siihen sisältyi myös nimenomaan romaneja koskeva tuotosindikaattori ja tulosindikaattori.

–Bulgariassa tarkastettuun ESR:n toimenpideohjelmaan liittyi myös romaneja koskevat tuotos- ja tulosindikaattorit tiettyjen toimenpiteiden kohdalla ja

–Unkarissa tarkastettuun toimenpideohjelmaan sisältyi yksi romaneja koskeva indikaattori, joka ei liittynyt suoraan mihinkään erityiseen toimenpiteeseen.

Neljään muuhun valittuun toimenpiteeseen ei sisältynyt romaneja koskevia indikaattoreita.

Tarkastetuissa kauden 2007–2013 toimenpideohjelmissa ei ilmoitettu tarkkoja tietoja romanien integrointiin tarkoitetusta rahoitustuesta

62

ESR:n rahoitusta myönnettiin painopisteiden mukaisesti tavoitteisiin, joita ESR:n oli tarkoitus edistää. Romanien integrointia edistävät aloitteet myötävaikuttivat todennäköisesti eniten sosiaalista osallisuutta⁴⁰ koskevien ESR:n painopisteiden tavoitteisiin. Seitsenvuotisella ohjelmakaudella sosiaalista osallisuutta edistäviin toimenpiteisiin osoitettiin alustavasti 11,5 miljardia euroa (EU:n ja kansallisia varoja) ESR:n toimenpideohjelmista, joissa on erityiset sosiaalista osallisuutta koskevat toimintalinjat. Käytettävissä ei ole kuitenkaan tietoja siitä, kuinka suuri osuus rahoituksesta osoitettiin syrjäytyneiden romaniyhteisöjen integrointiin. Romanien osallistamista edistäviin aloitteisiin saatiin myös rahoitusta muiden painopisteiden kautta. Nämä painopisteet olivat aihepiiriltään yleisempiä ja liittyivät mm. koulutus- ja työllisyysalaan.

63

Myös EAKR:n rahoitusta myönnettiin muiden painopisteiden mukaisesti. Niistä romanien integroinnin osalta relevantein painopiste oli sosiaalinen infrastruktuuri⁴¹. Kyseisen painopisteen mukaisesti myönnettiin yhteensä 18,6 miljardia euroa. Se oli lähinnä yleistä tukea, jota ei ollut kohdennettu tietylle kohderyhmälle, kuten laatikossa 4 selitetään.

Laatikko 4

Yleinen ja kohdennettu tuki: täydentävät lähestymistavat romanien osallistamiseen

Yleisellä tuella tarkoitetaan suureen yleisöön kohdistuvia toimintalinjoja, joissa tuensaajien välillä ei tehdä eroa rodun, etnisen alkuperän tai muiden merkityksettöminä pidettyjen tekijöiden perusteella.

Kohdennetulla tuella viitataan toimintapolitiikkoihin, jotka on tarkoitettu nimenomaan tietylle kohderyhmälle tai tietyille kohderyhmille, kuten tietylle vähemmistöryhmälle, mutta ei välttämättä yksinomaan sille.

Kokemus on osoittanut, että romanien yhteiskuntaan integroinnin onnistuminen on todennäköisempää, jos he voivat myös saada tukea yleisistä aloitteista, joita ei ole kohdennettu yksinomaan heihin. Hallinnointiin ei ole olemassa yhtä ainoaa mallia: on sovellettava räätälöityä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon paikalliset olot⁴².

64

Ennen kuin EAKR-asetusta muutettiin vuonna 2010, EAKR:sta ei voitu myöntää tukea tietyille ryhmille, lukuun ottamatta jäsenvaltioita, jotka olivat liittyneet EU:hun 1. toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, ja tietyissä erityisolosuhteissa. Syrjäytyneille yhteisöille, mm. romaneille, kohdennettuihin yhdennettyihin asumishankkeisiin on osoitettu asetusmuutoksen jälkeen yhteensä 80 miljoonaa euroa kahdeksassa jäsenvaltiossa⁴³.

65

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi myös osoitti, että monet jäsenvaltiot eivät kerää etnistä alkuperää koskevia tietoja ja eivät niin ollen pysty määrittämään romaniväestön kokoa tietyllä maantieteellisellä alueella ja arvioimaan kyseisen ryhmän kohtaamia erityisiä vaikeuksia. Tämä on saattanut vaikeuttaa romanien integrointiin tarvittavan rahoituksen tason määrittämistä.

Romanikysymysten EU:n tasolla saama aiempaa suurempi huomio heijastuu ERI-rahastojen kehykseen kaudella 2014–2020

ERI-rahastojen antaman rahoitustuen ja EU:n 2020-strategian vastaavuuden parantaminen ja komission maakohtaiset suositukset

66

ERI-rahastoja koskevissa asetuksissa⁴⁴ (eli yhteisistä säännöksistä annettu asetus, EAKR-asetus ja ESR-asetus) säädetään, että ERI-rahastoista annetaan tukea, joka on yhdenmukainen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän EU:n 2020 -strategian ja asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten kanssa.

67

Kolmessa neljästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltioista (Bulgariassa, Unkarissa ja Romaniassa) kumppanuussopimuksissa viitataan romaniyhteisöstä vuodesta 2012 alkaen esitettyihin maakohtaisiin suosituksiin. Tilanne oli samanlainen myös Slovakiassa. Espanjalle ei ole esitetty tällaisia maakohtaisia suosituksia.

68

Romanien integrointia koskevat maakohtaiset suositukset ovat koskeneet lähinnä koulutusta (ks. myös kohta 36 ja taulukko 2). Komissio kannusti toimenpideohjelmien laadintavaiheessa koulutusalan maakohtaisia suosituksia saaneita jäsenvaltioita uudistamaan EU:n varoin yleistä koulutuspolitiikkaansa. Näin varmistettaisiin, että romaneilla on yhtäläinen pääsy koulutusjärjestelmään. Unkarissa tarkastettuihin ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyvät toimet, jotka tähtäävät koulutuksen alalla tapahtuvan erottelun poistamiseen, eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia. Tilintarkastustuomioistuin epäilee siksi, onnistuuko Unkari torjumaan erottelua koulutusjärjestelmässään ERI-rahastojen avulla (ks. laatikko 5).

Laatikko 5

ERI-rahastojen kehyksestä Unkarissa puuttuu toimenpiteitä, jotka tähtäävät koulutusalalla tapahtuvan erottelun poistamiseen

Unkarin kauden 2007–2013 sosiaalista uusiutumista koskevan toimenpideohjelman prioriteetti 3 koski koulutusta. Toimenpideohjelmassa käytettiin indikaattorina käynnissä olevien, koulutuksen alalla tapahtuvaa erottelua poistavien paikallisten ohjelmien määrää. ”Erottelun poistamisella” viitattiin epäsuorasti romaniviiteryhmään. Indikaattori oli tarkoitettu epäsuotuisassa asemassa oleville alueille, ja sen tavoitearvo oli 100 toteutettua ohjelmaa vuoteen 2013 mennessä (vuoden 2007 lähtötilannetta ilmentävä luku oli kaksi).

Indikaattori ei kuitenkaan sisältynyt toimenpideohjelman viimeiseen muutettuun versioon. Tämän seurauksena sitä ei ole mitattu eikä sitä myöskään tulla mittaamaan ohjelmakauden lopussa. Unkari ei ole myöskään kuvannut tarkasti koulutusalan erottelun poistamiseen tähtääviä toimia, jotka se aikoo toteuttaa ohjelmakaudella 2014–2020. Tämä osoittaa, että koulutusalalla esiintyvää erotteluongelmaa ei ole sitouduttu ratkaisemaan rakennerahastojen avulla.

Marginalisoituneita yhteisöjä (kuten romaneja) koskeva investointiprioriteetti kahdessatoista EU:n jäsenvaltiossa

69

ERI-rahastojen kauden 2014–2020 kehyksessä asetetaan enemmän painoarvoa sen varmistamiselle, että ERI-rahastojen kautta osarahoitettujen toimenpideohjelmien tavoitteet ovat EU:n painopisteiden mukaiset. Tämä kattaa ESR:n toimenpideohjelmille vahvistetun investointiprioriteetin, jossa nimenomaan mainitaan romanit. Investointiprioriteetti 9 (ii) ”Marginalisoitujen yhteisöjen, kuten romaniyhteisöjen, integrointi”) luo yhteyden maakohtaisiin suosituksiin sisältyvien toimintapoliittisten painopisteiden ja EU:n investointiprioriteettien välille sekä mahdollisuuden sitoa varoja nimenomaan tähän käyttötarkoitukseen.

70

Lisäksi yksi ennakkoehdoista⁴⁵ eli osarahoitukselle asetetuista kriteereistä liittyy nimenomaan kyseiseen investointiprioriteettiin. Täten varmistetaan se, että investointiprioriteettiin kiinnitetään kunnolla huomiota toimenpideohjelmassa. Investointiprioriteetille 9 (ii) on asetettu romanien integrointia koskevaksi ennakkoehdoksi, että ”käytössä on kansallinen romanien integrointia koskeva strateginen toimintapoliittinen kehys”.

71

Kaikki romanien osallistamista koskevia maakohtaisia suosituksia saaneet viisi jäsenvaltiota (Bulgaria, Romania, Slovakia, Tšekki ja Unkari) olivat sisällyttäneet investointiprioriteetin 9 (ii) ainakin yhteen niiden kauden 2014–2020 toimenpideohjelmista (ks. taulukko 6). Nämä viisi jäsenvaltiota olivat aiemmin ehdottaneet kumppanuussopimuksissaan tapoja, joilla EU:n varoja käytettäisiin romanien osallistamisen edistämiseen.

72

Toiset seitsemän jäsenvaltiota (Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Itävalta ja Puola) olivat myös sisällyttäneet investointiprioriteetin 9 (ii) ainakin yhteen toimenpideohjelmaan. Toisin sanoen investointiprioriteetti 9 (ii) oli sisällytetty ainakin yhteen toimenpideohjelmaan 12 jäsenvaltiossa, joissa asuu yhteensä yli 90 prosenttia EU:n arvioidusta romaniväestöstä. Kuten taulukosta 6 käy ilmi, ohjelmakaudella 2014–2020 investointiprioriteettia 9 (ii) varten on osoitettu 1,5 miljardia euroa.

Taulukko 6

Investointiprioriteetin 9 (ii) ”Syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romaniyhteisöjen, integrointi” kautta jäsenvaltioiden käyttöön asetetut määrät ohjelmakaudella 2014–2020

Jäsenvaltio
Määrä
(miljoonaa euroa)
Jäsenvaltion osuus ESR:n rahoituksen kokonaismäärästä
Osuus kokonaisrahoituksesta: investointiprioriteetti 9 (ii)

Unkari¹
470
10,0 %
85 %

Romania¹
372
7,8 %

Tšekki¹
200
5,8 %

Bulgaria¹
143
9,4 %

Slovakia¹
99
4,6 %

Kreikka
73
2,0 %
15 %

Italia
71
0,7 %

Espanja
48
0,6 %

Puola
19
0,1 %

Belgia
10
1,0 %

Ranska
8
0,1 %

Itävalta
4
0,9 %

Yhteensä
1 518
Ei sovelleta
100 %

1Romaneja koskevia maakohtaisia suosituksia saaneet jäsenvaltiot.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.

73

Näissä jäsenvaltioissa kaikkiin niihin toimenpideohjelmiin, jotka kattoivat suuren romaniväestön asuttamia maantieteellisiä alueita, ei kuitenkaan ollut sisällytetty investointiprioriteettia 9 (ii) tai sen kannalta merkityksellisiä indikaattoreita. Tämä piti myös paikkansa niiden toimenpideohjelmien kohdalla, joista oli osoitettu merkittäviä määriä keskeisille romaniväestön integroinnin kannalta relevanteille alueille. Tästä osoituksena ovat seuraavat kaksi esimerkkiä: alueellinen toimenpideohjelma Andalusiassa, jossa asuu lähes 50 prosenttia Espanjan romaniväestöstä, ja Unkarissa taloudellista kehitystä ja innovointia koskeva ESR:n toimenpideohjelma, jonka yhteydessä on toteutettu useita työllistettävyystoimia.

74

Neljä jäsenvaltiota (Bulgaria, Kreikka, Slovakia ja Tšekki) oli tarkastuksen aikaan täyttänyt yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistetut investointiprioriteetin 9 (ii) ennakkoehdot ainoastaan osittain. Tämä johtui lähinnä siitä, että niillä ei ollut romanien integrointia edistävää kansallista strategiaa varten kunnollisia seurantavälineitä tai täytäntöönpanomenetelmiä (ks. kohta 51). Kroatia, Italia, Unkari ja Slovakia eivät olleet täyttäneet syrjinnän torjuntaa koskevia yleisiä ennakkoehtoja. Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot toimittivat sittemmin komissiolle toimintasuunnitelmat, joissa selitettiin, miten ne aikoivat täyttää kyseiset ennakkoehdot. Tämän jälkeen komissio arvioi toimintasuunnitelmien sisällön. Komissio päätteli saamistaan tiedoista, että Unkari oli täyttänyt syrjinnän torjuntaa koskevat kriteerit ja Slovakia rahoitusprioriteettia 9 (ii) koskevat ennakkoehdot maiden toimittamien toimintasuunnitelmien perusteella.

75

Vaikka investointiprioriteetti 9 (ii) on hyödyllinen innovaatio, ERI-rahastoja hallinnoidaan nykyään tavalla, jossa ei oteta huomioon jäsenvaltioiden välisiä eroja romaniväestön nykytilanteessa. ERI-rahastojen varojen jakoon jäsenvaltioiden kesken sovelletaan indikaattoreita, jotka eivät ole mitenkään erityisen relevantteja romaniväestön kannalta. Ne liittyvät mm. kokonaisväestöön, työttömyystasoon tai bruttokansantuotteeseen. Tarkastajien mukaan näillä indikaattoreilla mittaaminen ei ole sopivin tapa määrittää, miten paljon EU:n rahoitusta romanien integrointiin olisi kullekin jäsenvaltiolle osoitettava.

Kaikki neljä tarkastettua jäsenvaltiota soveltavat myös yhdennettyä lähestymistapaa romanien integrointiin myönnettävään rahoitustukeen

76

Yhdennetyn lähestymistavan soveltaminen vaikuttaa myönteisesti toimiin, joilla kannustetaan romanien integrointiin ERI-rahastoja käyttäen. Kaikki neljä valittua jäsenvaltiota olivat soveltaneet useaan eri alaan samanaikaisesti⁴⁶ kohdistuvaa yhdennettyä lähestymistapaa ainakin yhdessä yhdestä rahastosta tai useasta rahastosta⁴⁷ rahoitetuista toimenpideohjelmistaan. Tässä suhteessa Romania tarjosi hyvän esimerkin (ks. laatikko 6). Toisaalta Espanjassa tätä tilaisuutta ei käytetty hyväksi, koska siltä puuttuvat järjestelyt, joiden avulla määriteltäisiin yhdennetty lähestymistapa alueellisessa toimenpideohjelmassa Andalusiassa.

Laatikko 6

Hyvä esimerkki yhdennetystä lähestymistavasta – yhteinen valintakomitea Romaniassa

Romania pyrki hyödyntämään paremmin rakennerahastoja ja sovelsi siksi yhdennettyä lähestymistapaa kahteen toimenpideohjelmaan (inhimillistä pääomaa koskevaan ESR:n toimenpideohjelmaan ja alueelliseen EAKR:n toimenpideohjelmaan). Yksi näistä toimenpideohjelmista sai osarahoitusta EAKR:sta ja toinen ESR:sta. Toimenpideohjelmilla oli yhteinen toimintalinja. Romania perusti myös yhteisen valintakomitean, jossa olivat edustettuina kummankin toimenpideohjelman hallintoviranomaiset sekä kolme muuta yhteistä elintä, joihin lukeutuivat kansallinen romaniasioiden yhteyspiste ja kansallinen syrjinnän vastainen neuvosto. Molemmista toimenpideohjelmista julkaistiin yhteiset tarjouspyynnöt, joiden tukikelpoisuusehdot ja toiminta-alat olivat samat. Toimenpideohjelmista myönnettiin myös täydentävää osarahoitusta (eli hyödynnettiin EAKR:a ja ESR:a eri hanketoimintoihin, jotka toteutettiin rinnakkain tai peräkkäin).

Syrjinnän torjuntatoimenpiteisiin osoitettu rahoitus

77

ESR-asetuksen 8 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on hyödynnettävä ESR:a tukeakseen aloitteita, joiden erityisenä tavoitteena on torjua syrjintää. Tällaisten aloitteiden tukemiseen sovelletaan ESR:n investointiprioriteettia 9 (iii) ”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen”.

78

Yksitoista jäsenvaltiota sisällytti investointiprioriteetin 9 (iii) ainakin yhteen ohjelmakaudella 2014–2020 toteutettavaan toimenpideohjelmaan. Investointiprioriteetin 9 (iii) mukaisesti on myönnetty rahoitusta yhtensä 414 miljoonaa euroa (ks. taulukko 7).

Taulukko 7

Investointiprioriteetin 9 (iii) ”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen” mukaisesti myönnetyt määrät jäsenvaltioittain

Jäsenvaltio
Määrä
(miljoonaa euroa)
Jäsenvaltion osuus ESR:n rahoituksen kokonaismäärästä
Osuus kokonaisrahoituksesta: investointiprioriteetti 9 (iii)

Espanja
145
1,9 %
91 %

Kreikka
99
2,7 %

Portugali
51
0,7 %

Slovakia¹
40
1,8 %

Tšekki¹
22
0,6 %

Puola
19
0,1 %

Kypros
14
10,8 %
9 %

Irlanti
11
2,0 %

Ranska
8
0,1 %

Belgia
4
0,4 %

Saksa
1
0,0 %

Yhteensä
414
Ei sovelleta
100 %

1Romaneja koskevia maakohtaisia suosituksia saaneet jäsenvaltiot.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.

79

Neljästä tarkastetusta jäsenvaltiosta Espanja oli sisällyttänyt investointiprioriteetin 9 (iii) seitsemään toimenpideohjelmaansa. Slovakiaan ja Tšekkiin oli kohdistettu rikkomismenettelyjä, koska niiden koulutusjärjestelmässä esiintyi romanioppilaiden erottelua (ks. kohta 37). Kumpikin oli sisällyttänyt investointiprioriteetin 9 (iii) yhteen toimenpideohjelmaan. Bulgaria, Unkari ja Romania eivät olleet sisällyttäneet sitä yhteenkään toimenpideohjelmaan. Ne eivät siis käyttäneet tilaisuutta hyväkseen tukeakseen syrjinnän torjuntatoimenpiteitä, jotka olisi voitu integroida investointiprioriteetin 9 (ii) mukaisiin toimenpiteisiin. Tämä olisi voinut lisätä romanien osallistamista koskevien aloitteiden vaikuttavuutta, koska syrjinnän torjuntaa edistävien toimenpiteiden puuttumista pidetään yhtenä pääasiallisena syynä romanien integrointia edistävien toimenpiteiden mahdolliseen epäonnistumiseen.

Huomattavia määriä rahoitusta on osoitettu koulutusta, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimenpiteisiin

80

ERI-rahaston kehyksessä sidottiin huomattavia määriä rahaa myös yleisiin sosiaalista osallisuutta koskeviin toimenpiteisiin. Kokemus on osoittanut, että ne ovat välineenä ratkaisevan tärkeitä romanien integroinnin edistämisen onnistumisen kannalta, kuten tunnustettu ”romanien osallistamista koskeva Espanjan malli” voi osoittaa⁴⁸. Komission helmikuussa 2016 julkaiseman tiedon mukaan koulutusta, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimenpiteisiin on myönnetty 100 miljardia euroa EAKR:n ja ESR:n rahoitusta kaudeksi 2014–2020⁴⁹.

81

Romanien osallistamista koskevia maakohtaisia suosituksia saaneiden viiden jäsenvaltion (Bulgaria, Romania, Slovakia, Tšekki ja Unkari) osuus tästä kokonaismäärästä on noin viidennes eli noin 20 miljardia euroa. Syrjäytyneiden romanien arvioitu osuus eri kohdeväestöistä (esim. köyhyysriskin ja sosiaalisen syrjäytymisen uhan alla olevista ihmisistä) antaa ymmärtää, että tuen yhdenvertaisen saatavuuden toteutuessa romaniväestö voisi saada yhtenä kohdeväestöistä noin 500 miljoonaa euroa vuodessa kyseisissä maissa ERI-rahastojen tukemista yleisistä ohjelmista⁵⁰. Asianomaisten viiden jäsenvaltion käyttöön asetetaan kyseisellä kaudella 183 miljoonaa euroa vuodessa investointiprioriteetin 9 (ii) mukaisesti (eli kohdennettujen aloitteiden kautta). Tämä osoittaa, miten tärkeää on, että romanien osallistamista edistäviin aloitteisiin käytetään yleisiä toimintapolitiikkoja vaikuttavalla tavalla.

Uusia välineitä julkisten viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen välisten kuulemisten ja yhteistyön parantamiseen

82

Kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt⁵¹ ovat merkittävin väline, jolla kansalaisjärjestöjä kannustetaan osallistumaan ERI-rahastojen suunnittelu- ja täytäntöönpanoprosessiin. Asiakirja sisältää ohjeet, jotka auttavat jäsenvaltioita laatimaan ERI-rahastojen kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia. Ohjeissa esitetään myös suositus, jonka mukaan mahdollisten kumppaneiden hakemiseen ja heidän kanssa tehtävään työhön olisi sovellettava avoimia menettelyjä. Niissä myös määrätään, että ehdotuspyyntöjen, edistymiskertomusten ja ohjelmiin kohdistuvien seuranta- ja arviointimenettelyjen olisi oltava avoimia. Ohjeet sisältävät useita parhaita käytäntöjä, jotka koskevat kumppanuusprosessiin osallistumisen sääntöjä ja seurantakomiteoiden sisäisiä menettelyjä.

83

Kaudelta 2014–2020 valituista toimenpideohjelmista, joihin sisältyi investointiprioriteetti 9 (ii), seurantakomiteoiden kokouksia oli järjestetty yhdeksästä toimenpideohjelmasta seitsemän kohdalla. Yhteensä oli pidetty 14 kokousta, joista kymmenessä oli läsnä romanien edustajia. Kaikissa ESR:n toimenpideohjelmia koskevissa seurantakomitean kokouksissa (lukuun ottamatta yhtä tapausta Unkarissa⁵²) läsnä oli yksi romanijärjestön edustaja ja Bulgarian tapauksessa myös kansallinen romaniasioiden yhteyspiste.

Ohjelmakaudella 2007–2013 käytössä olleet toimenpideohjelmien tason seurantavälineet eivät sopineet romanien integrointiin tähtäävien toimenpiteiden tuloksellisuuden mittaamiseen

Seurantajärjestelmät eivät olleet riittävä perusta romanien integroinnista raportoinnille ohjelmakaudella 2007–2013

Joissakin jäsenvaltioissa viranomaisilla on rajoitettu oikeus kerätä etnistä alkuperää koskevia tietoja

84

Joissakin jäsenvaltioissa viranomaisten tietojenkeruuta on rajoitettu perustuslailla (ks. laatikossa 7 esitetyt kaksi esimerkkiä). Tämä vaikeuttaa romaneja koskevien indikaattoreiden seurantaa.

Laatikko 7

Etnistä alkuperää koskevien tietojen keruu: juridisia ongelmia

Saksa ei ole kerännyt sosioekonomisia ja väestötilastoja etnisen alkuperän perusteella toisen maailmansodan päättymisen jälkeen: kansallinen romaniasioiden yhteyspiste on vahvistanut, että kansallisten vähemmistöjen lukumääristä ei ole tarkkaa tietoa.

Ranskan lainsäädännössä nimenomaan kielletään valtiota keräämästä henkilökohtaisia etnistä alkuperää koskevia tietoja.

85

Tästä huolimatta yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetussa direktiivissä 95/46/EY ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädetään useista poikkeuksista kieltoon, jota sovelletaan rotua tai etnistä alkuperää koskevien henkilötietojen käsittelyyn, ja erityisesti kun rekisteröity on antanut nimenomaisen suostumuksensa niiden käsittelyyn. Nämä säännökset sisältyvät edelleen yleistä tietosuoja-asetusta koskevaan ehdotukseen⁵³.

86

EU:n perusoikeusvirasto katsoo, että Euroopan tietosuojavaltuutettu ja kyseiset EU:n tietosuojasäännökset riittävät henkilökohtaisten ja arkaluontoisten tietojen käsittelyn säätelyyn. Lisäksi tarkastuksen aikana useat elimet (mukaan luettuina komissio, perusoikeusvirasto ja EURoma-verkosto) vahvistivat, että eriteltyjen etnistä alkuperää koskevien tietojen käsittely ei ole lainvastaista yhdessäkään EU:n jäsenvaltiossa⁵⁴. Lisäksi tarkastajille selvitettiin, että tapauksissa, joissa osallistujien etnistä alkuperää koskevien tietojen keruu on oikeasti vaikeata, on olemassa muita käytännöllisiä tapoja, kuten nimettömiä kyselyjä, joissa satunnaisotannalla poimittuja vastaajia pyydetään yksiselitteisellä suostumuksellaan ilmoittamaan etninen alkuperänsä.

87

Vaikka etnistä alkuperää koskevia tietoja voitaisiin lain mukaan kerätä, ei ole kuitenkaan takuita siitä, että tiedot olisivat luotettavia tai hyödyllisiä. Esimerkiksi Romaniassa etnistä alkuperää koskevia tietoja kerätään väestönlaskennan yhteydessä. Näitä tietoja ei kuitenkaan käytetty romanien integroitumista edistävän kansallisen strategian tarkoituksiin, sillä Romanian viranomaiset luottivat niiden tietojen sijaan Euroopan neuvoston arvioihin. Tämä osoitti, että jäsenvaltioiden tiedot omasta romaniväestöstään eivät olleet luotettavia.

Osallistujista kerätään etnistä alkuperää koskevia tietoja hanketasolla, mutta niitä ei välitetä toimenpideohjelman seurantajärjestelmään

88

Tarkastuksessa ilmeni, että hanketasolla kuitenkin monet hankkeiden edistäjät kaikissa neljässä tarkastuksen kohteena ollessa jäsenvaltiossa keräsivät osallistujista etnistä alkuperää koskevia tietoja, mutta näitä tietoja ei välitetty hallintoviranomaisille tai välittäjäelimille (ks. myös kohta 118). Tämä tarkoitti, että hanketasolla saatavilla olevat tiedot romaniosallistujista eivät näkyneet toimenpideohjelman seurantajärjestelmässä saakka.

89

Esimerkkinä voidaan todeta Espanjan tapaus. Andalusiassa paikallisen toimenpideohjelman välittäjäelin ei ollut edes tietoinen siitä, mitkä hankkeet kohdistuivat romaneihin, vaikka nämä tiedot olivat saatavilla hanketasolla. Välittäjäelin oli ainoa, joka pystyi toimittamaan tarkastajille luettelon hankkeista, jotka oli kohdistettu epäsuotuisassa asemassa oleviin ryhmiin yleisesti ottaen, olipa niissä romaniosallistujia tai ei. Tilanne oli samanlainen Unkarissa.

Kolmessa neljästä jäsenvaltiosta toimenpideohjelmaan kohdistuvaa seurantaa haittasivat indikaattorien määrittelyssä ja rekisteröinnissä hanketasolla esiintyvät epäjohdonmukaisuudet

90

Neljästä tarkastuksen kohteena olleesta jäsenvaltiosta kolmessa (Bulgariassa, Romaniassa ja Unkarissa) toimenpideohjelmaan kohdistuvaa seurantaa haittasivat indikaattorien määrittelyssä ja rekisteröinnissä hanketasolla esiintyvät epäjohdonmukaisuudet. Romaniassa seurantaprosessi hankaloitui turhaan ja hanketulosten vertailu vaikeutui, koska hankkeiden täytäntöönpanon aikaan oli olemassa kolmentyyppisiä indikaattoreita (ohjelmaindikaattorit sekä täydentävät ja lisäindikaattorit) eikä yhteenkään niistä liittynyt raportointivelvoitetta.

91

Liiteessä II mainituista viidestä Unkarissa tarkastetusta hankkeesta neljässä ei raportoitu virallisesti tuloksia koskevien tavoitearvojen saavuttamisesta, sillä hankkeilla ei ollut tuloksia koskevia tavoitearvoja (ne oli itse asiassa asetettu, mutta ne oli luokiteltu virheellisesti tuotoksia koskeviksi tavoitearvoiksi ja sen vuoksi niistä ei raportoitu tuloksina).

Seurantaa on pyritty parantamaan ohjelmakautta 2014–2020 varten, mutta tiettyjä puutteita esiintyy edelleen

92

Romanien integroinnin seuranta on edelleen haasteena kaudella 2014–2020. Romanien integrointiin tähtäävien toimenpiteiden edistymisen mittaamista saattaisi auttaa mm. se, että saatavilla olisi yhteiset indikaattorit. Kullakin rahastolla on omat sääntönsä yhteisistä indikaattoreista, joita on sovellettava kaikkiin rahoitettaviin ohjelmiin. ESR-asetuksen liitteessä 1 esimerkiksi luetellaan useita vakioituja indikaattoreita, jotka ovat romanien integrointia edistävien ohjelmien kannalta relevantteja:

–yhteinen tuotosindikaattori 15: ”Maahanmuuttajat, ulkomaalaistaustaiset henkilöt, vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit)”

–yhteinen välitöntä tulosta mittaava indikaattori 28: ”Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun, ovat koulutuksessa/harjoittelussa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen”

–yhteinen pitkän aikavälin tulosta mittaava indikaattori 32: ”Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen”.

Näitä indikaattoreita voidaan täydentää relevanteilla ohjelmakohtaisilla indikaattoreilla.

93

Jollei erityisiä romaneja koskevia indikaattoreita määritetä, näiden yhteisten indikaattorien perusteella ei voida vaikuttavasti seurata romanien integrointia edistäviä aloitteita. Lisäksi seurantavälineissä on edelleen puutteita, jotka ovat jopa johtaneet siihen, että asianomaiset ennakkoehdot on täytetty vain osittain (ks. kohta 74). Tämä osoittaa, miten vaikeaa oikeellisen seurannan toteuttaminen on romanien integroinnin alalla.

94

Komissio pyrki lieventämään näitä vaikeuksia ja pyysi perusoikeusvirastoa⁵⁵ perustamaan työryhmän, joka käsittelisi indikaattoreita, joita on määrä soveltaa romanien integrointiin. Indikaattorit otettiin käyttöön suunnitelmien mukaisesti 1. tammikuuta 2016. Tämä voi helpottaa sitä, että kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden kanssa päästään yhteisymmärrykseen (ne kaikki osallistuivat työryhmän toimintaan) vertailukelpoisen raportointirakenteen soveltamisesta kaikissa osallistuvissa jäsenvaltioissa. Sen avulla voidaan myös tietyssä määrin mitata ERI-rahastojen vaikutusta romanien integroitumista edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanoon erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa ERI-rahastojen ja romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden toimenpiteet ja indikaattorit on yhdenmukaistettu. Näin on tehty mm. Kreikassa ja Slovakiassa (ks. laatikko 8). Komission mukaan tilanne oli maaliskuussa 2016 se, että 21 jäsenvaltiota oli suostunut testaamaan kyseisiä indikaattoreita, mutta ei ole vieläkään selvää, onnistuuko komissio saamaan aikaan tämänsuuntaisen sopimuksen kaikkien jäsenvaltioiden välillä, sillä mikään ei velvoita jäsenvaltioita muuttamaan käyttämäänsä järjestelmää.

Laatikko 8

Romanien osallistamisaloitteisiin kohdistuvan seurannan parantaminen – hyvä esimerkki romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden huomioon ottamisesta toimenpideohjelmien seurannassa

Komissio suositteli Slovakialle, että sen henkilöresursseja koskevaan toimenpideohjelmaan tarkoitettuja varoja käytettäisiin romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoon vuoteen 2020 asti. Slovakian kansallinen romaniasioiden yhteyspiste osallistui kaikkiin teknisiin ja virallisiin kokouksiin komission kanssa ja antoi panoksensa niiden kaikkien henkilöresursseja koskevan toimenpideohjelman alaisten toimenpiteiden suunnitteluun, jotka kohdistuvat nimenomaan syrjäytyneisiin romaniyhteisöihin. Toimenpiteet ovat romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden tavoitteiden mukaisia. Niin ollen edistymistä strategian tavoitearvojen saavuttamisessa on helpompi mitata, koska tavoitearvot on jo otettu itse toimenpideohjelmassa huomioon. Slovakian käyttöönottamaa seuranta- ja arviointihanketta tullaan sittemmin hyödyntämään, kun seurataan romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden ja henkilöstöresursseja koskevan toimenpideohjelman alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa.

Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, mutta romanien osallistamisen onnistumista edistäviä ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä ei aina sovellettu ja hankkeiden tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa

95

Tarkastuksen yhteydessä tehtiin myös käynti paikalle 19:ään romanien integrointia koskevaan hankeeseen. Käynnin aikana arvioitiin, miten hankkeet oli valmisteltu, valittu ja pantu täytäntöön ja miten hanketuloksia oli seurattu (jos seurantaa ylipäätään oli ollut). Kaikki tarkastetut hankkeet toteutettiin ohjelmakaudella 2007–2013. Tilintarkastustuomioistuin tutki kunkin hankkeen kohdalla,

–olivatko valintamenettelyt toimenpideohjelmassa määriteltyjen romanien integrointia koskevien tavoitteiden ja painopisteiden mukaisia

–oliko hankkeet pantu suunnitelman mukaisesti täytäntöön

–saatiinko hankkeilla aikaan odotetut tulokset

–oliko käytössä seurantajärjestelyt, joiden avulla seurattiin romanien osallistamista koskevien hankkeiden avulla saatuja tuloksia.

Kaikki tarkastetut hankkeet olivat toimenpideohjelmien tavoitteiden mukaisia, mutta valintamenettelyillä ei erityisesti pyritty valitsemaan romanien osallistamista koskevia hankkeita

Valintamenettelyitä ei ollut joissakin toimenpideohjelmissa suunnattu romanien osallistamista koskeviin hankkeisiin

96

Kaikkien asianomaisissa neljässä jäsenvaltiossa tarkastettujen toimenpideohjelmien valintamenettelyillä varmistettiin, että kukin hanke oli asiaankuuluvien toimenpideohjelmien tavoitteiden mukainen. Romanit mainittiin nimenomaiseksi kohderyhmäksi yhdeksässä 16 arvioidusta ehdotuspyynnöstä⁵⁶: kolmessa viidestä Bulgariassa, kahdessa Espanjassa, kolmessa viidestä Unkarissa ja yhdessä neljästä Romaniassa. Seitsemän muuta hanketta oli kohdistettu yleisesti epäsuotuisessa asemassa oleviin ryhmiin. Lisäksi yksi Espanjassa toteutettava toimenpideohjelma sisälsi osittain romanien integrointiin liittyviä aihepiirejä. Tämä selittää, miksi joissakin tarkastettujen hankkeiden hakemusasiakirjoissa ei aina viitattu romaniväestöön. Kohderyhmä oli yleensä toimenpideohjelman tavoitteiden mukaisesti laajempi, esimerkiksi haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät yleisesti ottaen.

97

Arvioijilla ei yleensä ollut erityistä kokemusta romanien osallistamisen ongelmista. Sen sijaan heillä oli usein tietämystä sosiaalisesta osallisuudesta yleisellä tasolla. Espanjassa toteutettu syrjinnänvastainen toimenpideohjelma muodosti poikkeuksen, sillä arvioijilla oli tietämystä romanien osallistamisesta.

Hankkeiden tuloksellisuuden seurannassa ei järjestelmällisesti vaadita romaneja koskevia indikaattoreita

98

Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että hankkeiden tuloksellisuuden seurantaan tarkoitettujen indikaattorien määrittämistavasta vallitsi myös jossakin määrin epäselvyyttä. Unkarissa ehdotuspyynnöissä ei aina vaadittu tuloksia koskevia tavoitearvoja (esim. ”työpaikan löytäminen kuuden kuukauden kuluttua hankkeeseen osallistumisesta”). Espanjassa tulosperusteiset tavoitearvot eivät myöskään olleet pakollisia. Kolmessa tapauksessa Bulgariassa tuotoksia koskevat tavoitearvot oli luokiteltu hankehakemuksessa väärin tuloksia koskeviksi tavoitearvoiksi eikä virhettä korjattu valintaprosessin aikana (ks. myös kohta 118).

99

Tapauksissa, joissa tuloksiin liittyviä tavoitearvoja vaadittiin, ne eivät aina liittyneet nimenomaan romaniväestöön. Sen sijaan ne liittyivät laajempaan ryhmään, esim. ”haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin”. Tämä havaittiin EAKR:n toimenpideohjelmassa Bulgariassa ja ESR:n toimenpideohjelmissa Unkarissa ja Andalusiassa.

Relevantit sidosryhmät eivät aina osallistuneet kunnolla

100

Kaikkien relevanttien sidosryhmien osallistuminen joko hankkeen valmisteluun tai hankekumppaneina vaikuttaa merkittävällä tavalla hankkeiden onnistumiseen ja kestävyyteen. Hankevalintamenettelyissä ei kuitenkin yleensä kannusteta laajaan osallistumiseen. Tarkastusotoksessa tämä ongelma koski erityisesti sosiaalista asumista koskevia hankkeita Bulgariassa. Paikalliset asukkaat eivät osallistuneet hankkeeseen eikä tiedotuskampanjoita toteutettu, mistä seurasi, että he torjuivat hanke-ehdotukset.

Hankkeet toteutettiin yleensä suunnitelmien mukaan

Tarkastetuista 19 hankkeesta 14 hankkeessa saavutettiin tavoitteet tuotosten, budjetin, ajoituksen ja laajuuden osalta

101

Tarkastetuista 19 hankkeesta 14 hankkeessa saavutettiin avustussopimuksessa vahvistetut tavoitteet tuotosten, budjetin, ajoituksen ja laajuuden osalta. Neljää hanketta ei toteutettu suunnitelmien mukaan. Tämä johtui viipeistä (kahdessa hankkeessa Bulgariassa) ja muutoksista hankkeiden laajuudessa (yhdessä hankkeessa Bulgariassa ja yhdessä hankkeessa Romaniassa). Yhdessä Unkarissa toteutetussa hankkeessa sekä indikaattorit että saatavilla olevat tiedot olivat niin monimutkaisia, että niitä oli mahdoton saada vastaamaan toisiaan ja arvioida, oliko tuotoksia koskevat tavoitearvot saavutettu. Romaniosallistujien määrä oli kirjattu tuotoksena kaikissa paitsi kahdessa tarkastetuista hankkeista.

Kuva 1

Sosiaalialan palveluita tarjoavan keskuksen asiakkaiden tietokonehuone Baia Maressa (Romania)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Myös tuloksia koskevat tavoitearvot oli saavutettu kymmenessä 13 hankkeesta, joista oli saatavilla seurantatietoja

102

Seitsemässätoista 19 tarkistetusta hankkeesta oli asetettu tuloksia koskevat tavoitearvot, mutta niissä ei välttämättä viitattu erityisesti romaniväestöön. Näistä hankkeista tavoitearvoja oli seurattu ainoastaan 13 tapauksessa. Tavoitteet oli saavutettu näistä 13 hankkeesta kymmenessä. Romaniväestöä koskevat erityiset tavoitearvot oli asetettu neljässä niistä 17 hankkeesta, joille oli asetettu tuloksia koskevat tavoitearvot. Tavoitearvot oli saavutettu kolmessa näistä neljästä hankkeesta (yksi Bulgariassa, kaksi Romaniassa ja yksi Espanjassa).

Hankkeiden tuloksellisuutta näyttäisi edistävän se, että romaneja koskevat kriteerit, kuten romanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet, otetaan paremmin huomioon

103

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastamiensa hankkeiden perusteella, että joidenkin näiden hankkeiden kohdalla romanien kestävän integroinnin edistäminen olisi ollut todennäköisempää, jos romaneja koskevat kriteerit olisi otettu paremmin huomioon. Tarkastetuista 19 hankkeesta 17 oli pantu täytäntöön neuvoston kesäkuussa 2009 hyväksymien romanien osallistamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti (ks. kohta 23). Seuraavat esimerkit kuvastavat sitä, miten yhteisten perusperiaatteiden soveltaminen valintavaiheessa voisi olla ratkaiseva hankkeen onnistumista edistävä tekijä.

Yhteinen perusperiaate 2: romanien integrointia koskevat toimintapolitiikat ja hankkeet olisi kohdistettava nimenomaisesti mutta ei yksinomaan romaniväestöön

104

Yhteisessä perusperiaatteessa 2 määrätään, että romanien integrointia koskevat toimintapolitiikat ja hankkeet olisi kohdistettava nimenomaisesti mutta ei yksinomaan romaniväestöön. Ne olisi suunnattava laajasti kohderyhmiin, mm. ”epäsuotuisassa asemassa oleviin ryhmiin”; samalla olisi mainittava selvästi, että romanit kuuluvat näihin ryhmiin, ja kuvattava toimia, joiden avulla varmistetaan, että romaniväestö saadaan osallistumaan hankkeisiin. Espanjassa toteutettu työllisyysohjelma oli hyvä esimerkki tämän periaatteen soveltamisesta (ks. laatikko 9).

Laatikko 9

Hankkeiden kohdistaminen selvästi tietylle kohderyhmälle mutta ei yksinomaan sille, auttoi saamaan romaniväestön osallistumaan työllisyysohjelmaan (Espanja, hanke 16)

Espanjassa toimenpideohjelman ”Lucha contra la discriminación” työllisyysohjelmalla pyrittiin integroimaan romanit työmarkkinoille. Osallistujia haastateltiin, ja heille suositeltiin yhtä seuraavista kolmesta toimintamahdollisuudesta: 1) työllistyminen, 2) ammatillinen koulutus tai 3) työpajat, joissa opitaan työnhaun kannalta tarpeellisia taitoja. Tämän jälkeen otettiin yhteyttä yrityksiin, joilta pyydettiin tietoja vapaista työpaikoista tai työharjoittelumahdollisuuksista.

Hanke kohdistui epäsuotuissa asemassa oleviin romaneihin sekä muihin vastaavassa sosioekonomisessa tilanteessa oleviin ihmisiin. Koko Espanjaa koskevaksi tavoitearvoksi oli asetettu, että osallistujista 70 prosenttia oli oltava alkuperältään romaneja. Romanien osallistumista edistävien muiden aloitteiden (kuten valistuskampanjoiden) ansiosta tavoitearvo saavutettiin ja tulokset olivat kestäviä koko ohjelman toiminnan ajan.

Yhteinen perusperiaate 3: Tarvitaan kulttuurien välistä lähestymistapaa, jossa käytetään sovittelijoita ja järjestetään valistuskampanjoita

105

Yhteinen perusperiaate 3 kuvaa tarvetta kulttuurien väliseen lähestymistapaan, jossa käytetään sovittelijoita ja järjestetään valistuskampanjoita. Tämän periaatteen soveltaminen on ratkaisevan tärkeää, koska siten varmistetaan, että hankkeet ja erityisesti asumiseen liittyvät hankkeet onnistuvat. Epätietoisuus voi vaikuttaa kohtalokkaasti hankkeisiin, jotka muutoin voisivat onnistua (ks. laatikossa 10 esitetty esimerkki).

Laatikko 10

Terveydenhuoltoalan hankkeen toteuttamiseen vaikutti kielteisesti se, että kohderyhmää ei ollut määritelty kunnolla eikä kulttuuritekijöihin ollut kiinnitetty riittävästi huomiota (Bulgaria, hanke 4)

Bulgariassa sosiaalista osallisuutta koskevan toimintalinjan yhteydessä toteutettiin terveysseulontoja sisältävä hanke. Hanke oli mainittu romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa. Siihen ei kuitenkaan sisältynyt indikaattoreita, jotka liittyisivät hankkeen kohderyhmään ”haavoittuvassa asemassa olevaan väestöön”. Hankkeella oli kolme kohderyhmää. Nämä olivat ”haavoittuvassa asemassa oleva väestö” (erityisessä terveysriskissä olevat ryhmät, vammaiset, sosiaalisesti syrjäytyneet ryhmät ja yhteisöt sekä haavoittuvassa asemassa olevat etniset ryhmät), ”työikäiset ihmiset” ja ”syrjäseutujen asukkaat”.

Seulontaan kutsuttiin noin 620 000 ihmistä, joista noin 56 000 tosiasiallisesti tutkittiin. Ei ole tietoa siitä, kuinka moni heistä kuului kohderyhmiin. Romaniväestöä ja jopa ”haavoittuvassa asemassa olevaa väestöä” koskevaa kohderyhmää ei nimenomaisesti mainittu, mikä antaa ymmärtää, että hankkeen keskiössä ei ollut osallistujien houkutteleminen kyseisistä ryhmistä.

Kaksi tekijää esti romaniväestöä osallistumasta laajemmin. Ensinnäkin kutsut oli lähetetty kirjeitse: lukutaidottomuus on melko yleistä romanien kohdalla. Toiseksi romaninaisilla on yleisesti pelkoja terveydenhuoltopalveluja kohtaan historiallisista syistä. Ongelmaa lieventämään olisi voitu käyttää sovittelijoita.

Yhteinen perusperiaate 4: Romaniväestön yhteiskuntaan osallistamisen edistäminen on tärkeää

106

Yhteisessä perusperiaatteessa 4 todetaan, että romaniväestön osallistaminen yhteiskuntaan on tärkeää. Tarkastetuista hankkeista kymmenessä oli asetettu tulostavoitteeksi integroituminen yleisille työmarkkinoille. Hankkeista saatiin hyviä tuloksia, kun hanketäytäntöönpanoon osallistuivat sekä julkiset että yksityiset yhteisöt. Tavoitteita ei ollut tältä osin saavutettu seuraavissa neljässä hankkeessa:

–Unkarissa kolmessa tarkastetussa hankkeessa yksityisen sektorin työnantajia ei otettu mukaan täytäntöönpanovaiheeseen. Tämä osoittautui puutteeksi, sillä osallistujat eivät sittemmin voineet löytää töitä ensisijaisilta työmarkkinoilta. Jos he ylipäätään työllistyivät, työnantajia olivat julkiset viranomaiset.

–Bulgariassa yhdessä hankkeessa ei saavutettu tavoitearvoa saada vähintään kahdeksan prosenttia osallistujista ensisijaisille työmarkkinoille.

107

Toisaalta Espanjan ”Lucha contra la discriminación” -toimenpideohjelman yhteydessä toteutettuja toimenpiteitä ei ollut suunniteltu toteutettavaksi samanaikaisesti yleisten toimintapolitiikkojen kanssa. Romanien integroinnin alalla nämä toimenpiteet kohdistuivat lähinnä työllisyyteen. Espanjan julkinen työvoimapalvelu (SEPE) osallistui toimenpiteiden suunnitteluun tai täytäntöönpanoon vasta joulukuusta 2014 alkaen. Se ei niin ollen voinut tuoda omaa kokemustaan toimenpiteiden suunnittelun pohjaksi. Se ei myöskään voinut sisällyttää hankkeesta saatua kokemusta omiin toimintapolitiikkoihinsa.

108

Romaniassa sitä vastoin kansalaisjärjestö toteutti tarkastetuista viidestä hankkeesta kolme julkisen yhteisön kumppanina. Näin varmistettiin, että hankekumppanit hyötyivät toistensa tietämyksestä. Lisäksi julkiset elimet pystyivät hyödyntämään hanketuloksia omien yleisten toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Esimerkiksi välittäjäelin levitti EAKR:n hankkeen tulokset, sen jälkeen kun hanke oli saatu päätökseen.

Yhteinen perusteperiaate 5: Tiedostetaan sukupuolinäkökohdat

109

Yhteinen perusteperiaate 5 koskee sukupuolinäkökohtien tiedostamista. Romaninaiset kokevat muita naisia ja romanimiehiä todennäköisemmin sosiaalista syrjintää yhteiskunnassa. He ovat usein kaksinkertaisen syrjinnän uhreja, sillä heihin kohdistuu syrjintää sekä sukupuolen että etnisen alkuperän perusteella. Romaninaisilla on kuitenkin erittäin merkittävä rooli, kun edistetään osallistamista ja mm. lasten integrointia koulutusjärjestelmään. Romanien integroinnin kokonaistavoitteiden saavuttaminen tulee olemaan erittäin vaikeaa, jos sukupuolinäkökohtia ei oteta huomioon ja ohjelmiin ei osallistu naisia.

110

Espanjassa kaikki tarkastetut neljä hanketta kohdistuivat nimenomaan sukupuolinäkökohtiin. Hankkeisiin onnistuttiin saamaan mukaan naisia; naisosallistujien osuus oli 50–70 prosenttia. Kahdessa tapauksessa työllistämisessä onnistuttiin erinomaisesti. Yhdessä näistä tapauksista naisten työllisyystaso ylsi miesten tasolle (noin 24 prosenttia) ja eräässä toisessa tapauksessa naisten työmarkkinoille pääsyn taso oli 90 prosenttia. Laatikossa 11 esitetään eräs toinen esimerkki onnistumisesta.

Laatikko 11

Naisten osallistuminen terveydenhuoltohankkeeseen: osallistamisen vaikutusten moninkertaistuminen (Romania, hanke 12)

Yksi terveydenhuoltohankkeen keskeisistä tavoitteista Romaniassa oli luoda romaniyhteisöille terveydenhuoltoalan sovittelijoiden verkosto. Hanketta toteutettiin kumppanina toimivan Romanian kansanterveyslaitoksen kanssa.

Hankkeen yleisenä tavoitteena oli nostaa romaninaisten työllisyystasoa ja helpottaa heidän pääsyään työmarkkinoille. Näin pyrittiin välttämään sosiaalista syrjäytymistä ja edistämään yhtäläisiä mahdollisuuksia.

Hankkeen yhteydessä mm. koulutettiin sata romaninaista työskentelemään sadassa romaniyhteisössä, jossa ei koskaan ennen ollut ollut terveydenhuoltoalan sovittelijaa.

Hanke onnistui, koska sillä edistettiin romaninaisten osallistamista opintojen ja työn avulla. Myönteistä oli myös se, että romaninaisten valinta sovittelijoiksi usein moninkertaisti osallistamisen vaikutukset.

Yhteinen perusperiaate 6: Opitaan aiemmista kokemuksista

111

Yhteisessä perusperiaatteessa 6 korostetaan aiemmista kokemuksista oppimista. Periaatetta noudatettiin 19 tapauksesta neljässätoista: aiemmat kokemukset hanketoteutuksesta lisäsivät osoitetusti hankkeiden edistäjien valmiuksia. Jotkut heistä myös sovelsivat kyseistä asiantuntijuutta myöhemmin toteutettaviin hankkeisiin.

112

Espanjassa ”Promociona”-koulutushanke pohjautui työllisyysohjelmaan (”Acceder”), joka oli ollut käynnissä menestyksekkäästi vuodesta 2000 alkaen. Välittäjäelimenä kyseisiä ohjelmia hallinnoiva kansalaisjärjestö myös jakoi asiantuntemustaan muille kansalaisjärjestöille, jotka toimivat välittäjäeliminä toimenpideohjelmassa ”Lucha contra la discriminación”. Kukin kansalaisjärjestö kohdisti toimintansa eri haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, ja ne jakoivat säännöllisesti kokemuksiaan keskenään. Andalusian toimenpideohjelman osalta tarkastetut hankkeet lisäsivät hankkeita toteuttavien julkisten elinten tietämystä ja tietoa, koska kaikki hankkeiden edistäjien keräämät tiedot kerättiin julkisen työvoimapalvelun rekisteriin. Tämä tarjosi julkisille viranomaisille hyödyllisen välineen toimintapolitiikan arviointiin ja suunnitteluun. Välinettä on käytetty siitä saakka, kun ohjelma käynnistettiin vuonna 2004.

Yhteinen perusperiaate 7: Käytetään EU:n välineitä

113

Yhteinen perusperiaate 7 koskee EU:n välineiden käyttöä. Lähtökohtaisesti EU:n välineitä oli käytetty kaikissa tarkastetuissa hankkeissa jossakin määrin, sillä ne saivat rahoitusta EAKR:lta tai ESR:lta. Neljässä hankkeessa oli menty tätä pidemmälle ja käytetty kummastakin rahastosta peräisin olevan rahoituksen yhdistelmää. Tämä on hyvä menetelmä yhdennetyn tuen antamiseen. Tästä on esimerkkinä Bulgariassa toteutettu hanke, jota kuvataan laatikossa 12.

Laatikko 12

Yhdennetyn lähestymistavan käyttö EAKR:n ja ESR:n rahoittamiin hankkeisiin (Bulgaria, hanke 5)

EAKR:n hankkeen tavoitteena (ks. kuva 2) oli parantaa muita heikommassa ja haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten osallistamista kohentamalla heidän elintasoaan ja yleisesti ottaen parantamalla kunnallisen asuntokannan laatua. Sosiaalisen asuntopolitiikan tarkoituksena oli tarjota peruselinolot noin 165:lle sosiaalisesti haavoittuvassa asemassa olevalle henkilölle. Nämä henkilöt asuivat ahtaasti rapistuneissa asunnoissa, jotka eivät olleet asuinrakennusten rakentamista ja suunnittelua koskevien lakisääteisten vaatimusten mukaisia.

Bulgariassa asumishankkeet oli tarpeen integroida sosiaalipalveluihin. Tästä seurasi, että hankevalintakriteereissä todettiin, että hankkeiden edistäjien olisi tarjottava uusien kotien asukkaille työtä, koulutusta ja terveydenhuoltopalveluja. Sosiaalipalvelut ovat osa Integra-ohjelmaa, jota rahoitettiin ESR:sta rinnakkain asumistoimenpiteiden kanssa.

Kuva 2

Devnyassa kunnostetun sosiaaliasuntorakennuksen takajulkisivu (Bulgaria)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Yhteinen perusperiaate 8: Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen

114

Yhteinen perusperiaate 8 koskee alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista, sillä niillä on keskeinen rooli toimintapolitiikkojen käytännön täytäntöönpanossa. Jotta hankkeilla olisi pitkän aikavälin vaikutus, ne tarvitsevat usein kestävän rahoituslähteen ja joskus yksityisen hankkeen edistäjän tai julkisen viranomaisen tukea. Tarkastajat havaitsivat hyvän esimerkin Romaniassa, jossa tärkeä osa eräästä hankkeesta siirrettiin kansanterveyslaitokselle, joka oli hankkeessa myös täytäntöönpanokumppanina (ks. laatikko 11).

115

Kymmenen tarkastetuista 19 hankkeesta oli varsin riippuvaisia pitkän aikavälin julkisen rahoituksen saatavuudesta, koska hankkeiden edistäjät olivat voittoa tavoittelemattomia järjestöjä. Neljän muun hankkeen tapauksessa julkiset viranomaiset ottivat hoitaakseen hankkeen toteutuksen ja rahoituksen; kaikissa kyseisissä tapauksissa näin oli suunniteltu jo alusta saakka. Kolmessa muussa hankkeessa julkisen viranomaisen olisi pitänyt varmistaa pitkän aikavälin kestävyys hankekuvauksen mukaisesti, mutta näin ei ollut tehty. Tämä johtui joko puutteista hankehallinnoinnissa (yhdessä tapauksessa Bulgariassa) tai kestävän rahoitustuen puutteesta paikallistasolla (ks. laatikko 13).

Laatikko 13

Kestävän rahoitustuen puute hankaloitti onnistuneesti toteutettujen hankkeiden vaikutusten muuttumista pysyviksi (Romania, hankkeet 12 ja 14)

Yhdessä hankkeessa tavoitteena oli 210 romanin kouluttaminen ja palkkaaminen romaniasioiden paikallisiksi asiantuntijoiksi. Hankkeen aikana nämä asiantuntijat tekivät paikallisille viranomaisille töitä palkatta. Oli suunniteltu, että paikalliset viranomaiset voisivat palkata asiantuntijat vakinaisiksi työntekijöiksi ja maksaa heille palkkaa hankkeen päätyttyä. Pian hankkeen päättymisen jälkeen paikalliset viranomaiset totesivat, että he eivät voineet tehdä sitä taloussyistä. Tämä tarkoitti, että kunnat palkkasivat vuonna 2015 vain 67 romania paikallisiksi asiantuntijoiksi.

Eräässä toisessa hankkeessa 100 romaninaista koulutettiin terveydenhuoltoalan sovittelijoiksi. Paikallisella tasolla oli hankkeen osana tehty lobbaustyötä ja mainostettu terveydenhuoltoalan sovittelijoista kunnalle saatavaa hyötyä ja kannustettu perustamaan vastaavanlaisia toimia paikallishallintoon. Lobbaukseen suhtauduttiin yleensä myönteisesti, mutta paikallisten viranomaisten terveydenhuoltoalan sovittelijoita koskevalle ohjelmalle myöntämän tuen taso oli viime kädessä odotettua alhaisempi. Tällä oli merkittävä vaikutus hankkeen vaikutukseen sekä terveydenhuoltoalan sovittelijapalveluiden tarjoamiseen yleisesti ottaen: Romaniassa palkattiin vuonna 2015 ainoastaan noin 350 terveydenhuoltoalan sovittelijaa, kun niitä vuonna 2009 oli palkattu 860.

Vaikka molempien hankkeiden toteutus onnistui, paikallisten viranomaisten rahoitus- ja institutionaalinen tuki ei ollut kestävää, mikä heikensi hankkeiden mahdollista vaikutusta romaniväestön integrointiin.

Kauden 2007–2013 tulosten arviointia hankaloittivat vaikeudet kerätä tietoja romaneista

116

Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös, miten hankkeiden edistäjät olivat seuranneet hanketuloksia erityisesti romaniväestön integroinnin osalta ja olivatko komissio ja jäsenvaltiot suorittaneet arviointeja ja erityisesti temaattisia arviointeja romaniväestön tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta.

Seuranta hanketasolla: tietojenkeruuta ja indikaattorien määritelmiä koskevat lähestymistavat olivat epäyhdenmukaisia

117

Romanien integrointihankkeiden onnistumisen seuranta ei ole helppoa, koska sitä hankaloittavat metodologiset ja käytännön vaikeudet kerätä tietoja romaniväestöstä. Käsittelemme näitä vaikeuksia tarkemmin jäljempänä. Valtaosassa tapauksista (17) hankkeiden edistäjät olivat onnistuneet kokoamaan tietoa hankkeisiinsa osallistuneiden romanien määrästä ja joskus jopa tuloksista, joita nämä osallistujat olivat saavuttaneet, mm. työllistymisen osalta. Tämäntyyppistä seurantaa suoritettiin yleensä hankkeiden päätyttyä, mutta joihinkin pitkäkestoisiin hankkeisiin seurantaa kohdistettiin myös hankkeen täytäntöönpanon aikana.

118

Näistä 17 hankkeesta 14 hankkeessa etnistä alkuperää koskevia tietoja kerättiin osallistujien ilmoittamien tietojen perusteella. Eräässä toisessa hankkeessa ei annettu tietoja siitä, miten osallistujien tiedot oli kerätty. Kahdessa muussa hankkeessa ei kerätty tällaisia tietoja lainkaan (yhdessä hankkeessa Bulgariassa ja eräässä toisessa hankkeessa Romaniassa). Seurannan laatua vähensivät seuraavat keskeiset puutteet:

–Ensinnäkin tarkastetuista 19 hankkeesta 13:ssa tuloksia ei ollut rekisteröity erityisesti romaniväestön integroinnin osalta vaan ne oli ilmoitettu laajempaan kohderyhmään, esim. ”haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin” yleisesti ottaen kohdistuneina hyötyinä, jos kohderyhmiä ylipäätään oli ilmoitettu. Tietoa romanien osallistumisesta oli tosiasiassa saatavilla, mutta sitä ei ollut aina välitetty hallintoviranomaiselle tai välittäjäelimelle (ks. kohta 88). Tämä tarkoittaa sitä, että hallintoviranomaisille toimitettuihin tietoihin ei sisältynyt luotettavaa tietoa siitä, miten hankkeilla edistettiin syrjäytyneiden romanien osallistamista.

–Toiseksi etnistä alkuperää koskevien tietojen keruumenetelmä ei ollut yhdenmukainen jäsenvaltioiden taikka edes yksittäisten jäsenvaltioiden hankkeiden välillä. Kuudessa tapauksessa osallistujia oli pyydetty vastaamaan kyllä tai ei, kun heiltä kysyttiin, kuuluvatko he etniseltä alkuperältään romaniväestöön. Kuudessa muussa tapauksessa osallistujat olivat voineet valita haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien luettelosta ryhmän, johon he kuuluivat. Lisäksi kahdessa tapauksessa osallistujat olivat voineet valita ainoastaan yhden itseään kuvastavan identiteetin, joka oli joko etninen tai kansallinen. Täten osallistujat eivät voineet ilmoittaa olevansa esim. unkarilaisia ja romaneja, vaikka he itse asiassa olisivat ilmoittaneet kuuluvansa kumpaankin ryhmään, jos se olisi ollut mahdollista. Tämä tarkoitti, että kerätyt tiedot eivät välttämättä olleet kattavia.

–Kolmanneksi indikaattorit oli luokiteltu eri tavoin eri jäsenvaltioissa ja joskus eroja esiintyi jopa maan sisällä. Esimerkkinä voidaan mainita neljä Unkarissa tarkastetuista hankkeista, joissa ei ollut määritetty virallisia tulosindikaattoreita. Tästä huolimatta hankkeen tuotosindikaattoreihin lukeutui indikaattoreita, jotka olisi ollut asianmukaisempaa luokitella tulosindikaattoreiksi; tällainen oli esimerkiksi koulutuskurssien suorittaminen. Bulgariassa kolmessa hankkeessa tulosindikaattorit olivat täsmälleen samat kuin tuotosindikaattorit. Esimerkkinä voidaan mainita hankkeen yhteydessä järjestettyjen kampanjoiden määrä tai terveysalan seulontatutkimukset. Romaniassa työllisyysindikaattori luokiteltiin välillä tuotosindikaattoriksi ja välillä tulosindikaattoriksi.

Arvioinnit korvasivat osittain sen, että toimenpideohjelmien tasolla ei toteutettu erityisesti romanien integrointiin liittyvää seurantaa

119

Arvioinnit eivät aina anna tilanteesta kattavaa kuvaa, mutta silti niitä voidaan hyödyntää tiettyjen johtopäätösten perustana. Syrjäytyneiden romanien integrointia edistävän EAKR:n ja ESR:n tuen arviointeja tehtiin kaikissa neljässä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa ja komissiossa (vaikkakin joskus osana laajempaa arviointia epäsuotuissa asemassa olevista ryhmistä).

120

Arvioinneista saatiin tietoa, joka ei sisältynyt seurantakertomuksiin, ja täten edistymisestä oli mahdollista saada hyödyllistä tietoa.

–Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioista vastaava pääosasto suoritti vuonna 2011 arvioinnin, jonka perusteella esimerkiksi todettiin, että romanien osallistuminen ESR:n rahoittamiin toimenpiteisiin oli lisääntynyt: koko kauden 2000–2006 aikana romaniväestöä oli 100 000 ja ohjelmakauden 2007–2013 kahtena ensimmäisenä vuotena 110 000⁵⁷. Tällä ei kuitenkaan ollut kestävää romaniväestön työttömyyttä vähentävää vaikutusta siitä huolimatta, että ESR:n rahoitusosuutta työmarkkinoille osallistumisen edistämiseen oli lisätty. Arvioinnin mukaan on epätodennäköistä, että kohdistamalla toimenpiteitä yksinomaan työllistämiseen puututtaisiin romaniväestön osallistamista haittaaviin monitahoisiin esteisiin. Siinä korostettiin kokonaisvaltaisen lähestymistavan merkitystä romanien osallistamisen edistämisessä, jonka yhteydessä otetaan huomioon osallisuuden laajemmat esteet erityisesti koulutuksen, terveydenhuollon ja asumisen aloilla.

–Espanjassa suoritettiin vuonna 2013 arviointi, jossa määritettiin toimenpideohjelman ”Lucha contra la discriminación”vaikutus vuosina 2006–2011⁵⁸. Arvioinnissa todettiin, että haavoittuvien ryhmien integroinnista työmarkkinoille on saatu useita myönteisiä tuloksia, taloudelliset tulokset mukaan lukien. Arvioinnin johtopäätöksen mukaan kokonaistuottoa saatiin kutakin toimenpiteisiin investoitua euroa kohti 1,38 euroa.

24Neuvoston päätökset, tehty 30 päivänä maaliskuuta 1998 ja 6 päivänä joulukuuta 1999, Bulgarian tasavallan, Tšekin tasavallan, Unkarin tasavallan, Romanian ja Slovakian tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä.

25Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 437/2010, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1080/2006 muuttamisesta syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuuden osalta (EUVL L 132, 29.5.2010, s. 1).

26KOM(2011) 173 lopullinen.

27Työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, terveyttä ja kuluttaja-asioita käsittelevän neuvoston kokoonpano.

28EU:n puitekehyksessä yhdenvertainen kohtelu on horisontaalinen periaate ja romanien vaikuttavan osallistamisen ennakkoedellytys. EU:n puitekehyksessä todetaan selvästi, että ”ensinnäkin jäsenvaltioiden on varmistettava, että romaneja ei syrjitä, vaan kohdellaan kuin keitä tahansa EU:n kansalaisia, jotka voivat nauttia kaikista EU:n perusoikeuskirjaan kirjatuista perusoikeuksista”. ”Puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien integraatiota edistäville kansallisille strategioille”, s. 2.

29Neuvoston 9. joulukuuta 2013 antama suositus romanien integraatiota jäsenvaltioissa edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä.

30Neuvoston direktiivi 2000/43/EY (‘rotusyrjintädirektiivi’), neuvoston direktiivi 2000/78/EY (‘työsyrjintädirektiivi’).

31Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1)

32ROMACT-ohjelmalla pyritään parantamaan paikallisten viranomaisten ja eritoten valittujen toimihenkilöiden ja johtavien virkamiesten reagointivalmiutta ja vastuuvelvollisuutta syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osalta. Ohjelman päätavoitteena on saada aikaiseksi pitkän aikavälin poliittinen sitoumus, joka johtaa romanien osallistamiseen tähtääviin kestäviin suunnitelmiin ja toimenpiteisiin (ks. myös http://coe-romact.org/).

33ROMED-ohjelma on kaksivaiheinen. ROMED-ohjelman ensimmäisessä vaiheessa johdettiin aloitetta, jonka tarkoituksena oli kouluttaa sovittelijoita, joiden tehtävänä oli tarjota laadukasta sovittelua romaniyhteisöjen ja paikallisten viranomaisten välille. Vuonna 2011 käynnistetyn ohjelman ansiosta koulutusta on saanut yli 1 300 sovittelijaa 22 maassa. Vuonna 2013 käynnistetty ROMED-ohjelman toinen vaihe kohdistuu paikalliseen toimintaympäristöön ja erityisesti siihen, miten sovittelu voi kannustaa romaniyhteisöjä osallistumaan ja tehdä hallinnoinnista osallistavampaa ja demokraattisempaa tietyissä Euroopan neuvoston 11 maajäsenen kunnissa (ks. myös http://romed.coe-romact.org/).

34Lukuun ottamatta Maltaa, joka on todennut, että sillä ei ole romaniväestöä.

35Sosiaalista osallisuutta edistävä kansallinen strategia – äärimmäinen köyhyys, lapsiköyhyys, romanit. Toisin sanoen Unkarissa strategia ei koskenut ainoastaan romaneja. Selvyyden vuoksi siihen viitataan tästä eteenpäin romanien integrointia edistävänä kansallisena strategiana.

36Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 1).

37KOM(2011) 173 lopullinen, s. 9.

38Esimerkiksi Espanjan kansallinen romaniasioiden yhteyspiste mainitsi vuotta 2014 koskevassa vuosikertomuksessaan komissiolle seuraavan haasteen: yhteyspisteiden on saatava enemmän varoja, jotta varmistetaan, että romanien integrointia edistävä kansallinen strategia pannaan asianmukaisesti täytäntöön.

39Civil Society Monitoring Report on the implementation of NRIS and Decade Action Plan 2012 in Bulgaria, s. 9.

40Työntekijöiden sekä yritysten ja yrittäjien sopeutumiskyvyn parantaminen, työelämään pääsyn ja kestävyyden parantaminen, heikommassa asemassa olevien henkilöiden sosiaalisen osallisuuden parantaminen ja inhimillisen pääoman kehittäminen.

41Tämä käsittää seuraavat investointiluokat: koulutus, terveydenhuolto, lastenhoito, asuminen ja muu sosiaalialan infrastruktuuri.

42”How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions”, Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion, European Social Fund (ESF) Learning Network.

43Bulgaria, Italia, Kreikka, Ranska, Romania, Slovakia, Tšekki ja Unkari.

44Kaikkien kolmen asetuksen 4 artiklan 1 kohta.

45Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 33 kohta: Tässä asetuksessa tarkoitetaan ”’sovellettavilla ennakkoehdoilla’ konkreettista ja täsmällisesti ennalta määriteltyä kriittistä tekijää, joka on välttämätön ennakkoedellytys investointiprioriteetin tai unionin prioriteetin tehokkaalle ja vaikuttavalle saavuttamiselle, ja joka liittyy siihen suoraan ja olennaisesti sekä vaikuttaa siihen välittömästi” (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

46Romanien integroinnin kannalta relevantteja aloja ovat asuminen, koulutus, terveydenhuolto, sosiaaliasiat, työllisyys ja turvallisuus sekä erottelun poistamiseen tähtäävät toimet.

47Unkari.

48Rodríguez Cabrero, G. ”Promoting Social Inclusion of Roma. A Study of National Policies. Spain”, Universidad de Alcalá Euroopan komission työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston puolesta, heinäkuu 2011.

49Arvioiden mukaan tästä määrästä myönnetään 33 miljardia euroa koulutustoimenpiteisiin, 34 miljardia euroa työllisyystoimenpiteisiin ja 33 miljardia euroa sosiaalista osallisuutta koskeviin toimenpiteisiin.

50Adam Kullmann: Litmus Test of Effective Use of Structural Funds, Supporting Structural Reforms of Basic Public Services to Promote Roma Inclusion, EStIF, 2015, s. 231.

51Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014.

52Unkarin tapauksessa seurantakomitean kokouksessa ei ollut läsnä romanien edustajaa. Edustajan poissaolosta ja läsnäolon tarpeellisuudesta keskusteltiin kokouksen aikana.

53Komissio ehdotti tammikuussa 2012 EU:n tietosuojasäännösten perusteellista uudistamista; näiden säännösten keskeinen osa-alue on yleinen tietosuoja-asetus. Pysyvien edustajien komitea hyväksyi asetuksen 18. joulukuuta 2015, ja neuvosto vahvisti hyväksynnän 12. helmikuuta 2016. Yleinen tietosuoja-asetus on voimassa 25. maaliskuuta 2018 alkaen. Yksi direktiivin ja asetuksen välinen ero liittyy arkaluontoisia tietoja koskevaan ongelmaan: asetuksessa arkaluontoiset tiedot on määritelty laajemmin siten, että niihin sisältyvät myös geneettiset tiedot, biometriset tiedot ja seksuaalista suuntautumista koskevat tiedot. Toinen ero on termin ”tärkeä yleinen etu” häviäminen. Asetuksessa viitataan poikkeukseen, joka koskee ”yleisen edun vuoksi […] toteutetun tehtävän suorittamiseksi” tarpeen olevaa tietojenkäsittelyä ja jolla luodaan yhteys säännökseen, joka koskee asianmukaisia toimenpiteitä ”rekisteröidyn […] oikeutettujen etujen suojaamiseksi”.

54Fundación Secretariado Gitano, EURoma-verkoston tekninen sihteeristö, ”Tackling Roma Needs in the 2014–2020 Structural Funds Programming Period – Guide to improve the planning process”, toukokuu 2013, s. 65.

55Toimeksianto on vahvistettu komission tiedonannossa EU:n puitekehyksestä romanien integraatiota edistäville kansallisille strategioille (COM (2011) 173 lopullinen).

56Kyseiset 19 hanketta oli valittu näiden 16 ehdotuspyynnön avulla.

57Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioista vastaavan pääosaston teettämä ja vuonna 2011 laadittu aihekohtainen kertomus romaneista. Kertomus on osa laajempaa tutkimusta (”Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities”; arviointi maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen työmarkkinoille pääsyä ja sosiaalista osallisuutta edistävästä ESR:n tuesta).

58El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable. Evaluación de Impacto del Programa Operativo Plurirregional Lucha Contra la Discriminación, dirigido por Gregorio Rodríguez Cabrero, 2013.

Johtopäätökset ja suositukset

121

Ohjelmakaudella 2007–2013 oli vaikea arvioida, missä määrin rakennerahastot edistivät syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osallistamista, koska tavoitteet eivät usein liittyneet yksinomaan romaniväestöön. Näin ollen valitut jäsenvaltiot eivät kirjanneet luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja nimenomaan romaniedunsaajista, saatavilla olevasta rahoituksesta ja edistymisestä. Kun tiedot olivat saatavilla, romaniväestön integrointia edistävä rakennerahastohankkeiden vaikutus riippui jossakin määrin siitä, oliko toimintapolitiikan suunnittelussa ja hankkeiden suunnittelussa, valinnassa ja täytäntöönpanossa otettu huomioon tietyt romanien integroinnin onnistumiseen johtavat tekijät.

122

Ohjelmakaudella 2014–2020 rahoitusprioriteettien suunnittelua ja kriteerejä on parannettu. Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI-rahastot) koskevassa lainsäädännössä viitataan nimenomaan marginalisoituneiden romanien integrointiin. Investointiprioriteetissakin nimenomaan viitataan siihen, ja jäsenvaltiot, joille on esitetty maakohtaisia suosituksia romaniväestön integroinnista, on velvoitettu osoittamaan varoja sen edistämiseen. Lopuksi voidaan todeta, että ERI-rahastoja koskevan lainsäädännön uusi tulossuuntautunut lähestymistapa tuo mukanaan seurantakehyksen, jonka pitäisi viime kädessä parantaa kerättävissä olevien tietojen laatua. On kuitenkin liian varhaista arvioida tarkoituksenmukaisesti, miten tämä on pantu täytäntöön.

123

Edistyksestä huolimatta tiettyjä esteitä ja ongelmia esiintyy edelleen. Niiden vuoksi ERI-rahastojen on vaikeampaa maksimoida vaikutustaan romaniväestön integrointiin. Nämä puutteet ja niiden korjaamista koskevat suositukset esitellään jäljempänä.

EU:ssa ja jäsenvaltioissa käytössä olevien strategioiden osalta on edistytty, mutta parannukset tulivat niin myöhään, että ne eivät vaikuttaneet ohjelmakaudella 2007–2013

124

Komissio on edistynyt merkittävällä tavalla romaniväestön integrointia edistävien EU:n poliittisten aloitteiden laatimisessa viime vuosikymmenen aikana. Komissio on vuodesta 2011 alkaen kiinnittänyt enemmän huomiota romaniväestön integrointiin vaatimalla kutakin jäsenvaltiota laatimaan romanien integrointia edistävän kansallisen strategian ja perustamaan kansallisen romaniasioiden yhteyspisteen. Tämä kuitenkin tehtiin niin myöhään, että se ei vaikuttanut EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmien suunnitteluun ja hankevalintaan ohjelmakaudella 2007–2013 (ks. kohdat 29–34 ja 38–40).

125

Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden ja neuvoston vuonna 2013 esittämän suosituksen myötä romaniväestön integrointia koskevaa ongelmaa ei enää käsitelty pelkästään toimintapolitiikkojen avulla, vaan siitä tehtiin ihmisoikeuksien suojelua koskevia säännöksiä kuvastava jäsenvaltioiden poliittinen sitoumus. Tämän muutoksen vuoksi syrjinnän torjunnasta tuli keskeinen ala, jolla edellytettiin jäsenvaltioiden toimintaa (ks. kohdat 35–37 ja 43–45).

126

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksen yhteydessä romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa useita puutteita:

–Ensinnäkin kansallisissa strategioissa ei mainita, kuinka paljon rahoitusta ehdotettujen, romaniväestön osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpano edellyttää. Niissä ei myöskään mainita, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä kansallisesta talousarviosta sekä EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta (ks. kohta 47).

–Toiseksi strategioissa ei ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota syrjinnän torjuntaan ja romanivastaisuuteen. Yhdessäkään tilintarkastustuomioistuimen arvioimista romanien integrointia edistävistä kansallisista strategioista ei viitattu romanivastaisuuteen erityisenä syrjinnän muotona. Sitä ei myöskään varsinaisesti mainittu yhdessäkään tarkastetuista toimenpideohjelmista, ja ilmeni, että lähes missään hankkeessa ei käsitelty nimenomaan tätä näkökohtaa. Komissio ei ole tähän mennessä vaatinut jäsenvaltioita asettamaan syrjinnän torjunnalle mitattavissa olevia tavoitearvoja. Tavoitearvojen puuttuminen mahdollistaa institutionaalisen syrjinnän kehittymisen tai jatkumisen ilman että siihen puututaan. Tämä voi vähentää merkittävällä tavalla romaniväestön integrointia edistävien hankkeiden ja niin myös EU:n talousarviosta osarahoitettavien, romaniväestön integrointia edistävien hankkeiden vaikuttavuutta (ks. kohdat 34–44 ja 54).

–Kolmanneksi, tietyissä tarkastukseen valituissa jäsenvaltioissa ei aina otettu huomioon sitä, että kansalaisjärjestöjen ja erityisesti itse romaniyhteisön edustajien olisi tarpeen osallistua aktiivisesti romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden laadintaan. Jos kansalaisjärjestöt ja romaniyhteisö eivät ole mukana prosessin kaikissa vaiheissa, riskinä on, että toimintapolitiikkojen ja hankkeiden vaikuttavuus heikkenee (ks. kohta 46).

–Lopuksi todettiin, että kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden työtä haittasi joskus se, että resurssit ja vastuualueet eivät vastanneet toisiaan (ks. kohdat 48–50).

127

Maakohtaisissa suosituksissa on vuodesta 2012 alkaen kehotettu kiinnittämään huomiota eri ongelmiin, mm. koulutusalalla tapahtuvaan erotteluun. Ohjelmakaudella 2014–2020 jäsenvaltioiden on noudatettava näitä suosituksia ERI-rahastojen käytön yhteydessä. Lisäksi jäsenvaltioiden on romaniväestön integrointia edistäviä tuloksellisia toimenpiteitä koskevan neuvoston suosituksen mukaisesti toimitettava vuodesta 2016 alkaen tietoja syrjinnän ja romanivastaisuuden torjunnasta. Komissio saa tätä kautta enemmän tietoa kussakin jäsenvaltiossa tapahtuneesta edistyksestä (ks. kohta 36).

Suositus 1

Jäsenvaltioiden olisi romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden tarkistamisen tai muuttamisen yhteydessä

(a)täsmennettävä, kuinka paljon rahoitusta tarvitaan strategiassa ehdotettujen romaniväestön osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoon; romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa olisi mainittava, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä kansallisesta talousarviosta sekä EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta; jäsenvaltioiden olisi myös virallisesti sitouduttava varmistamaan, että lyhyen aikavälin muutokset ensisijaisissa poliittisissa tavoitteissa eivät vaaranna romaniväestön integrointia edistävien toimenpiteiden täytäntöönpanotoimia

(b)sisällytettävä strategiaan syrjinnän torjuntaa tai erityisesti romanivastaisuutta koskevia indikaattoreita ja tavoitearvoja; rotusyrjintädirektiivin vaatimusten mukaisesti nämä indikaattorit olisi myös otettava huomioon ohjelmakaudella 2014–2020, kun suunnitellaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osallistamista edistäviä toimenpiteitä, jotka rahoitetaan ERI-rahastojen puitteissa

(c)varmistettava, että kansalaisjärjestöjä romaniedustajineen kuullaan säännöllisesti ja ne osallistuvat romaniväestön integrointia edistävien toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon

(d)määritettävä tarkemmin kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden rooli suhteessa romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin ja varmistettava, että yhteyspisteiden valtuudet ja vastuut vastaavat niiden käytettävissä olevia resursseja.

Suositus 2

(a)Komission olisi varmistettava relevanttien toimenpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että ERI-rahastojen avulla toteutettavat toimenpiteet ovat luonteeltaan osallistavia ja sisältävät erottelun torjuntaa koskevia määräyksiä. Erottelukäytännöt olisi kuvattava selvästi ja nimenomaisesti suljettava ERI-rahastojen rahoituksen ulkopuolelle (eli niitä ei pitäisi ainoastaan mainita johdanto-osan kappaleissa). Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota koulutus- ja asumishankkeisiin. Tämä auttaisi lujittamaan maakohtaisten suositusten ja ERI-rahastojen käytön välistä yhteyttä.

(b)Komission olisi hyödynnettävä toimenpideohjelmien seurantakomiteoiden kokouksissa täysimääräisesti tietoja, jotka sisältyvät kertomuksiin, joita jäsenvaltioiden on toimitettava vuodesta 2016 alkaen romaniväestön integrointia edistäviä tuloksellisia toimenpiteitä koskevan neuvoston suosituksen mukaisesti. Lisäksi sen olisi hyödynnettävä näiden tietojen pohjalta tehtyjä havaintoja. Tällä tavoin varmistetaan, että kertomuksissa yksilöityihin puutteellisiin aloihin puututaan ERI-rahastojen ja/tai jäsenvaltioiden rahoituksen avulla (esim. kohdentamalla varat uudelleen aloille, joilla on havaittu puutteita).

Romaniväestön integrointitoimenpiteet otetaan paremmin huomioon kaudella 2014–2020 kuin kaudella 2007–2013

128

Ohjelmakaudella 2007–2013 ei keskitytty romaniväestön integrointiin, mutta valituissa toimenpideohjelmissa viitattiin tarpeeseen edistää romaniväestön osallistamista. Vastaavasti valtaosassa arvioiduista ehdotuspyynnöistä viitattiin romaniväestöön viiteryhmänä tai viitattiin tarpeeseen edistää romaniväestön sosiaalista osallisuutta. Yleisesti ottaen EAKR ja ESR oli kuitenkin suunniteltu siten, että niiden käyttö ohjelmakaudella 2007–2013 soveltui huonosti romanien osallistamista koskeviin toimenpiteisiin: syrjäytynyt romaniväestö mainittiin usein kohderyhmänä, mutta toimenpideohjelmiin sisältyi vähän romaniväestöä koskevia indikaattoreita eikä arvioiduissa ehdotuspyynnöissä yksilöity valintamenettelyjä, joissa otettaisiin huomioon romanihankkeiden erityisvaatimukset, joita olivat mm. romaniväestön integrointia edistävien ”parhaina käytäntöinä” tunnettujen kriteerien (mm. neuvoston kymmenen yhteistä perusperiaatetta) hyödyntäminen tai pitkän aikavälin hankkeiden rahoitus. Yhdenkään tilintarkastustuomioistuimen tarkastaman EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelman osalta ei ollut saatavilla rahoitustietoja romaniväestön integrointia edistävästä tuesta (ks. kohdat 59, 61–65 ja 96).

129

Monet näistä puutteista on korjattu kaudella 2014–2020. Erityisesti ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä viitataan nimenomaan romaniväestön integrointiin ja rahoitusprioriteetteja on parannettu. Komissiolta viimeksi saatujen tietojen perusteella voidaan arvioida, että syrjäytyneisiin yhteisöihin (kuten romanit) kohdistettaviin toimenpiteisiin on saatavilla noin 1,5 miljardia euroa. Muita parannuksia ovat maakohtaiset suositukset romaniasioista ja ERI-rahastojen kehyksen ja EU:n toiminnan painopisteiden (romaniväestön integrointi mukaan lukien) parempi yhdenmukaistaminen, romaniväestön integrointia edistäviin ohjelmiin liittyvien yhteisten indikaattorien saatavuus tai komission ohjeistus mm. ERI-rahastojen käytöstä alueellisen ja koulutukseen liittyvän erottelun torjuntaan. Lisäksi jäsenvaltiot, joille on esitetty maakohtaisia suosituksia romanien integroinnista, on velvoitettu osoittamaan EAKR:n ja ESR:n varoja sen edistämiseen (ks. kohdat 66–83 ja 92–94).

130

Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä varmistamaan, että näiden muutosten ansiosta hankkeet vaikuttaisivat paremmin romaniväestön integrointiin käytännön tasolla. Tämä pätee erityisesti kriteereihin, joiden perusteella valitaan parhaat romaniväestön osallistamista edistävät hankkeet, sekä toimenpideohjelmien seurantajärjestelmiin kaudella 2014–2020 (ks. kohdat 88, 89 ja 92–94).

131

Lisäksi ERI-rahastot ja erityisesti ESR on perustettu siten, että on mahdotonta maksimoida vaikutusta, joka niillä on romaniväestön sosiaaliseen osallistamiseen. Indikaattoreissa, joita käytetään ERI-rahastojen varojen jakoon jäsenvaltioiden kesken, ei oteta huomioon romaniväestön nykytilanteessa vallitsevia eroja (ks. kohdat 60 ja 75).

Suositus 3

Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä romaniväestön integrointia koskevia ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä (mm. neuvoston kymmentä yhteistä perusperiaatetta) ehdotuspyyntöjen teossa ja hankkeiden valinnassa. Tarvittaessa olisi järjestettävä ehdotuspyyntöjä, joiden avulla valitaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen hyväksi toteutettavia pitkän aikavälin hankkeita. Lisäksi ERI-rahoituksen myöntämisen ehtona olisi oltava mahdollisuuksien mukaan se, ovatko hankkeet kestäviä täytäntöönpanon jälkeen ilman jatkuvaa EU:n rahoitusta. Nämä näkökohdat olisi myös otettava huomioon kauden 2014–2020 toimenpideohjelmia muutettaessa.

Suositus 4

Komission olisi tarvittaessa varmistettava seuraavalla ohjelmakaudella tai toimenpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin sisältyvät romaniväestön integrointiin tähtäävät tavoitteet näkyvät ERI-rahastojen kehyksessä kaikilla toiminnan tasoilla. Sen olisi tässä yhteydessä varmistettava, että tietoa kerätään luotettavalla tavalla, jotta edistystä voidaan seurata ja arvioida yksittäisten hankkeiden välillä ja kaikilla hallinnon tasoilla.

Suositus 5

Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa täydennettävä ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä vahvistettuja yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita nimenomaan romaniväestöä koskevilla indikaattoreilla. Näiden indikaattorien olisi oltava yhdenmukaisia romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa yksilöityjen indikaattorien kanssa, ja niitä olisi sittemmin sovellettava kauden 2014–2020 toimenpideohjelmien seurantaan. Ne voisivat pohjautua Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2016 kehittämiin indikaattoreihin.

Suositus 6

Jäsenvaltioiden olisi harkittava seuraavan ohjelmakauden valmisteluita ajatellen yhteistoimintaa, jotta varmistettaisiin oikeusvarmuus, kun kyseessä on ESR:n käyttö sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen. Oikeudellisen epävarmuuden poistaminen auttaisi jäsenvaltioita hyödyntämään ESR:a täysimääräisesti sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja niin ollen myös syrjinnän torjuntaan tähtääviin toimenpiteisiin.

Suositus 7

Komission olisi harkittava muutosten ehdottamista ERI-rahastoja koskevaan lainsäädäntöön, jotta varmistetaan, että vuonna 2020 alkavasta ohjelmakaudesta alkaen varojen jaossa eri jäsenvaltioiden kesken otetaan huomioon erityiset sosiaalisen osallisuuden indikaattorit ja erityisesti syrjäytyneiden ryhmien, kuten romanien, osuus väestöstä. Sen olisi varmistettava, että tämän muutoksen ansiosta kaikki ESR:sta jäsenvaltioiden käyttöön annetut lisävarat on sidottu käytettäviksi erityisesti syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseen.

Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, mutta romanien osallistamisen onnistumista edistäviä ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä ei aina sovellettu ja hankkeiden tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa

132

Useimmissa tarkastetuissa EAKR:n ja ESR:n hankkeissa yleistavoitteet oli saavutettu, mutta usein nämä tavoitteet eivät liittyneet nimenomaan romaniväestöön. Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että romaniväestön integrointia edistivät vaikuttavalla tavalla todennäköisimmin hankkeet, jotka oli valittu neuvoston hyväksymien ”parhaina käytäntöinä” tunnettujen kriteerien eli ns. romaniväestön osallistamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti (ks. kohdat 104–115).

133

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että romaniväestön integrointia edistävien hankkeiden edistymisen seuranta oli vaikeaa lähinnä siitä syystä, että romaniosallistujia koskevien tietojen saatavuuteen ja laatuun liittyi puutteita. Perusteellisten ja paikkansa pitävien tietojen puuttuminen ei ole ongelma ainoastaan hankkeiden kohdalla vaan myös EU:n ja kansallisen tason politiikanteossa. Jollei ongelmaan puututa nopeasti, tilanne pysyy muuttumattomana kaudella 2014–2020 (ks. kohdat 51, 84–94 ja 117–120).

Suositus 8

(a)Komission olisi työskenneltävä jäsenvaltioiden kanssa ja kehitettävä yhteinen metodologia, jonka avulla saataisiin kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti relevanttia tietoa romaniväestöstä ja seurattaisiin heidän sosiaalista osallistamistaan. Tämä olisi tehtävä viimeistään seuraavan ohjelmakauden valmistelun yhteydessä.

(b)Komission oli kannustettava jäsenvaltioita kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti keräämään kattavalla tavalla tilastotietoja etnisestä alkuperästä seuraavien kahden vuoden aikana. Eurostat voisi sisällyttää asiaankuuluvia kysymyksiä kyselytutkimuksiin, kuten työvoimatutkimukseen, ja Euroopan unionin tulo- ja elinolotilastoihin (EU-SILC).

Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 4. toukokuuta 2016 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti

Liitteet

Liite I

Tarkastetut toimenpideohjelmat

Jäsenvaltio
Toimenpideohjelma 2007–2013
Toimenpideohjelma 2014–2020

Bulgaria
2007BG161PO001 Toimenpideohjelma ”Aluekehitys” (EAKR)
2007BG051PO001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien kehittäminen” (ESR)
2014BG16RFOP001 Toimenpideohjelma ”Kasvualueet” (EAKR)
2014BG05M9OP001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien kehittäminen” (ESR)
2014BG05M2OP001 Toimenpideohjelma ”Kestävää kasvua edistävä älykäs koulutus” (ESR)

Unkari
2007HU05UPO001 Toimenpideohjelma ”Sosiaalinen uudistus” (ESR)
2014HU16M0OP001 Toimenpideohjelma ”Taloudellinen kehitys ja innovointi” (useista rahastoista rahoitettava toimenpideohjelma, ESR ja EAKR)
2014HU05M2OP001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien
kehittäminen” (useista rahastoista rahoitettava toimenpideohjelma, ESR ja EAKR)

Romania
2007RO051PO001 Alakohtainen toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien kehittäminen” (ESR)
2007RO161PO001 Alueellinen toimenpideohjelma (EAKR)
2014RO05M9OP001 Toimenpideohjelma ”Inhimillinen pääoma” (ESR)
2014RO16RFOP002 Alueellinen toimenpideohjelma (EAKR)

Espanja
2007ES05UP0002 Toimenpideohjelma ”Syrjinnän torjunta” (ESR)
2007ES051P0005 Alueellinen toimenpideohjelma ”ESR 2007–2013 Andalusia”
2014ES05SFOP012 Toimenpideohjelma ”Sosiaalinen osallisuus ja sosiaalinen talous” (ESR)
2014ES05SFOP022 Alueellinen toimenpideohjelma ”ESR 2014–2020 Andalusia” (ESR)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Liite II

Rakennerahastoja hallinnoivat elimet tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa

Bulgaria
ESR
EAKR

Hanke 1
Hanke 2
Hanke 3
Hanke 4
Hanke 5

Hallintoviranomainen
ESR:n hallintoviranomainen
(Työ- ja sosiaaliministeriö)
EAKR:n hallintoviranomainen
(Alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö)

Välittäjäelin
EI sovellettavissa, koska hallintoviranomainen on edunsaaja
Opetus- ja tiedeministeriö
Julkinen elin
(Sosiaaliturvalaitos)
Julkinen elin
(Sosiaaliturvalaitos)
Tämän EAKR:n toimenpideohjelman osalle ei ole suunniteltu välittäjäelimiä

Hankkeen edunsaaja
Työ- ja sosiaaliministeriö
Kansalaisjärjestö
Julkinen elin
(Dupnitsan kunta)
Terveysministeriö
Julkinen elin
(Devnyan kunta)

Unkari
ESR

Hanke 6
Hanke 7
Hanke 8
Hanke 9
Hanke 10

Hallintoviranomainen
ESR:n hallintoviranomainen
(Inhimillisten voimavarojen ministeriö)

Välittäjäelin
ei ole

Hankkeen edunsaaja
Talousministeriö
Julkinen elin
(Balassagyarmatin vankila)
Julkinen elin
(Ózdin kunta)
Kansalaisjärjestö

Romania
ESR
EAKR

Hanke 11
Hanke 12
Hanke 13
Hanke 14
Hanke 15

Hallintoviranomainen
ESR:n hallintoviranomainen
(EU:n varoista vastaava ministeriö)
EAKR:n hallintoviranomainen
(Alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö)

Välittäjäelin
Alueellinen (Luoteis-Romania) välittäjäelin
(Työministeriön osasto)
Alueellinen (Bukarest) välittäjäelin
(Työministeriön osasto)
Opetusministeriö
(toimii välittäjäelimenä)
Alueellinen (Luoteis-Romania) välittäjäelin
(Työministeriön osasto)
Alueellinen (Luoteis-Romania) välittäjäelin
(Alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö)

Hankkeen edunsaaja
Kansalaisjärjestö
Julkinen elin
(Romaniasioiden kansallinen virasto)
Julkinen elin
(Baia Maren kunnallinen sosiaalipalvelu)

Espanja
ESR (syrjinnän torjuntaa edistävä toimenpideohjelma)
ESR (Andalusiaa koskeva toimenpideohjelma)

Hanke 16
Hanke 17
Hanke 18
Hanke 19

Hallintoviranomainen
ESR:n hallintoviranomainen
(Työ- ja sosiaaliministeriö)

Välittäjäelin
Säätiö
Alueellinen välittäjäelin
(Junta de Andalucia)

Hankkeen edunsaaja
Kansalaisjärjestö

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Liite III

Romanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet

Vuonna 2009 Prahassa romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppalaisen foorumin ensimmäisessä kokouksessa keskusteltiin kymmenestä yhteisestä perusperiaatteesta. Ne sisällytettiin sittemmin työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston (TSTK-neuvosto) 8. kesäkuuta 2009 pidetyn kokouksen päätelmiin liitteenä.

1.Rakentavat, käytännönläheiset ja syrjimättömät politiikat

Romaniväestön osallistumista edistävissä politiikoissa kunnioitetaan ja toteutetaan Euroopan unionin perusarvoja, joihin kuuluvat ihmisoikeudet ja ihmisarvo, syrjimättömyys, yhtäläiset mahdollisuudet ja taloudellinen kehitys. Romaniväestön osallistamista koskevat toimintalinjat on integroitu yleisiin toimintalinjoihin, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, sosiaaliasioiden, asumisen, terveyden ja turvallisuuden aloilla. Toimintalinjojen tavoitteena on tarjota romaniväestölle todelliset yhtäläiset mahdollisuudet jäsenvaltioiden yhteiskunnissa.

2.Nimenomainen, mutta ei poissulkeva kohdentaminen

Osallistamispolitiikan aloitteiden nimenomainen mutta ei poissulkeva kohdentaminen romaniväestöön on ensisijaisen tärkeää. Tämä tarkoittaa, että keskitytään romaniväestöön kohderyhmänä sulkematta pois muita, liki vastaavissa sosioekonomisissa olosuhteissa eläviä väestöryhmiä. Tämä lähestymistapa ei erottele romaneihin keskittyviä toimia laajemmista poliittisista aloitteista. Lisäksi on tarvittaessa otettava huomioon laajempien politiikkojen ja päätösten todennäköiset vaikutukset romaniväestön sosiaalisen osallisuuden kannalta.

3.Kulttuurienvälinen lähestymistapa

Tarvitaan kulttuurienvälinen lähestymistapa, jossa huomioidaan romanit yhdessä muiden etniseltä taustaltaan erilaisten väestöryhmien kanssa. Kulttuurienvälinen oppiminen ja kulttuurienväliset taidot ovat vaikuttavan viestinnän ja politiikan kannalta erittäin tärkeitä ja niitä kannattaa edistää; ennakkoluulojen ja stereotypioiden torjunta on myös välttämätöntä.

4.Tavoitteena osallistuminen vallitsevaan yhteiskuntaan

Kaikkien osallistamispolitiikkojen tavoitteena on saattaa romaniväestö osaksi vallitsevaa yhteiskuntaa (koulutuslaitokset, työpaikat ja asunnot). Jos osittain tai täysin eroteltua koulutusta tai asumista on vielä olemassa, romaniväestön osallistamispolitiikoissa pitää pyrkiä siitä eroon. Olisi vältettävä kehittämästä keinotekoisia ja erillisiä ”romanien työmarkkinoita”.

5.Tietoisuus sukupuolinäkökohdista

Romaniväestön osallistamista koskevissa toimintapoliittisissa aloitteissa olisi otettava huomioon romaninaisten erityistarpeet ja -olosuhteet. Aloitteiden olisi käsiteltävä sellaisia aiheita kuin moninaiset syrjintäongelmat ja ongelmat terveydenhuollon ja elatusavun saatavuudessa, mutta myös perheväkivaltaa ja hyväksikäyttöä.

6.Näyttöön perustuvien politiikkojen jakaminen

On tärkeää, että jäsenvaltiot hyödyntävät kokemuksensa romaniväestön osallistamiseen tähtäävien aloitteiden kehittämisestä ja jakavat kokemuksensa muiden jäsenvaltioiden kanssa. On todettu, että romaniväestön osallistamispolitiikkojen kehittäminen, täytäntöönpano ja seuranta edellyttävät pohjaksi säännöllisesti kerättyjä sosioekonomisia tietoja. Tarvittaessa olisi otettava huomioon myös muiden heikossa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin liittyviä esimerkkejä ja kokemuksia niin EU:sta kuin sen ulkopuoleltakin.

7.Euroopan unionin välineiden käyttö

Kehittäessään ja pannessaan täytäntöön romaniväestön osallistamiseen tähtääviä politiikkojaan jäsenvaltioiden on käytettävä Euroopan unionin välineitä täysimääräisesti hyväkseen; tämä koskee säädöksiä (rodusta riippumatonta yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi sekä rasismia ja muukalaisvihaa koskeva puitepäätös), rahoitusvälineitä (Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja liittymistä valmisteleva tukiväline) sekä koordinointivälineitä (avoin koordinointimenetelmä). Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahoitusvälineiden käyttö vastaa näitä yhteisiä perusperiaatteita, ja niiden olisi käytettävä hyväkseen Euroopan komission asiantuntemusta politiikkojen ja hankkeiden arvioinnissa. EURoma-verkosto (romaniväestön sosiaalista osallisuutta käsittelevä eurooppalainen verkosto rakennerahastojen puitteissa) helpottaa vertaisarviointia ja hyvien käytäntöjen siirtämistä asiantuntijoiden tasolla.

8.Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen

Jäsenvaltioiden on suunniteltava, kehitettävä, pantava täytäntöön ja arvioitava romaniväestön osallistamiseen tähtäävät poliittiset aloitteet läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Näillä viranomaisilla on keskeinen rooli politiikkojen käytännön täytäntöönpanossa.

9.Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

Jäsenvaltioiden on myös suunniteltava, kehitettävä, pantava täytäntöön ja arvioitava romaniväestön osallistamiseen tähtäävät poliittiset aloitteet läheisessä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja tiedeyhteisön edustajien/tutkijoiden, kanssa. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on tärkeää sekä asiantuntemuksen hyödyntämiseksi että sellaisen tiedon levittämiseksi, jota tarvitaan julkisen keskustelun ja vastuuvelvollisuuden kehittämiseksi koko poliittisen prosessin aikana.

10.Romaniväestön aktiivinen osallistuminen

Politiikkojen tehoa voidaan parantaa, jos romaniväestö osallistuu aktiivisesti kaikkiin prosessin vaiheisiin. Romaniväestön osallistumisen on toteuduttava sekä kansallisella että Euroopan tasolla siten, että käytetään romanikysymysten asiantuntijoiden ja virkamiesten asiantuntemusta ja kuullaan useita romanisidosryhmiä toimintapoliittisten aloitteiden suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin yhteydessä. On erittäin tärkeää, että osallistamispolitiikat perustuvat avoimuuteen ja että niissä käsitellään vaikeita tai ”kiellettyjä” aiheita asianmukaisesti ja tehokkaasti. On myös olennaisen tärkeää tukea romaniväestön täyttä osallistumista julkiseen elämään, edistää heidän aktiivista kansalaisuuttaan ja kehittää heidän inhimillisiä voimavarojaan.

Komission vastaus

Tiivistelmä

II

Komissio toteaa, että ESR:n investointiprioriteetille 9.2 osoitettujen 1,5 miljardin euron lisäksi romanien osallistamiseen osoitetaan rahoitusta monista muista sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteista.

IV

Komissio muistuttaa, että syrjinnän torjuminen on horisontaalinen periaate, joka on otettava huomioon kaikkien ERI-rahastojen osalta kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti).

Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (5 artikla) ja eurooppalaisissa käytännesäännöissä esitetty kumppanuusperiaate edellyttää, että kumppanit osallistuvat ESR:n ja EAKR:n kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon (myös seurantakomiteaan, kuten yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 48 artiklassa edellytetään).

V

Komissio huomauttaa, että se auttaa yhteistyössä toteutettavan hallinnon mukaisten tehtäviensä nojalla jäsenvaltioita varmistamaan, että ajanjaksolle 2014–2020 tehdyt muutokset johtavat paremmin romanien integrointia edistäviin hankkeisiin esimerkiksi siten, että arvioidaan ennakkoehtojen täyttymistä, annetaan neuvontaa ja toteutetaan neuvoa-antavaa tehtävää seurantakomiteoissa.

VI

Komissio myöntää, että EU:n rahoittamien hankkeiden tehokasta panosta romanien integroinnissa on haastavaa seurata, koska etniseen taustaan perustuvien tietojen keräämiselle on oikeudellisia esteitä, ja lähestymistavan selkeä mutta ei yksinomainen kohdentaminen johtaa siihen, että romanit eivät ole ainoa syrjäytyneille ryhmille kohdennetun tuen edunsaajaryhmä.

Komissio uskoo kuitenkin, että ajanjaksolla 2014–2020 romanien integroinnin seuranta paranee huomattavasti ESR:n investointiprioriteetin 9.2 sekä ESR:n ja EAKR:n toimenpideohjelmien romaneja koskevien erityistavoitteiden ansiosta ja ESR:n yhteisen tuotosindikaattorin osallistujiin soveltamisen sekä ohjelmakohtaisten indikaattorien ja tavoitteiden myötä.

Suositus 1

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.

Suositus 1 a)

Komissio muistuttaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) romanien kaltaisia syrjäytyneitä yhteisöjä koskeviin toimenpiteisiin myönnetyn tuen taso voi olla vain suuntaa-antava, koska jäsenvaltioiden on toimitettava rahoitusta koskevat tiedot vain silloin, kun valitaan nimenomaan ESR:n investointiprioriteetti 9.2 ja/tai kun muissa ESR:n ja EAKR:n temaattisissa tavoitteissa on vahvistettu erityisiä tavoitteita, päämääriä tai indikaattoreita.

Suositus 1 b)

Komissio painottaa, että vaikka yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisältyy yleinen syrjinnän torjumista koskeva ennakkoehto kaikkien ERI-rahastojen osalta, sen toteutumisen arviointi rajoittuu ERI-rahastoja koskevissa säännöksissä esitettyihin kriteereihin. Myös kansalliseen ja alueelliseen toimivaltaan kuuluvista erityisistä ja asianmukaisista toimenpiteistä – myös strategioiden sisällöstä – päätettäessä on noudatettava toissijaisuusperiaatetta.

Jäsenvaltioiden odotettiin sisällyttävän erityistavoitteita ja päämääriä toimenpideohjelmiinsa tapauksissa, joissa ne ovat valinneet ESR:n tätä koskevan investointiprioriteetin 9.3 ”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen”. Tämä koskee erityisesti jäsenvaltioita, joiden osalta on esitetty tätä koskevia maakohtaisia suosituksia.

Suositus 1 c)

Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa todetaan, että kumppanuuden osapuolia ovat kansalaisyhteiskuntaa edustavat elimet monitasohallintoperiaatteen mukaisesti. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan kumppanit osallistuvat muun muassa kumppanuussopimusten valmisteluun sekä ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikkiin vaiheisiin.

Suositus 2 a)

Komissio hyväksyy suosituksen, katsoo, että se on pantava täytäntöön toimenpideohjelmien tasolla, ja painottaa toteuttavansa jo tähän tähtääviä toimenpiteitä.

Kuten kohdassa 38 todetaan, komissio on antanut vuonna 2015 ”ohjeita jäsenvaltioille Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käytöstä koulutukseen liittyvän ja alueellisen erottelun torjumiseen”. Jäsenvaltioita kehotetaan noudattamaan ohjeita suunnittelussa ja täytäntöönpanossa syrjäytyneiden yhteisöjen, myös romanien, erottelun torjumiseksi koulutuksessa ja asumispalveluissa.

Komissio on täysin tietoinen siitä, että tehokas täytäntöönpano paikallisella tasolla on ratkaisevan tärkeää. Tämän vuoksi komissio on tehnyt sopimuksia asiantuntijoiden kanssa, jotta nämä auttavat jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ohjeita. Tämä koskee erityisesti Tšekkiä, Slovakiaa, Unkaria, Romaniaa ja Bulgariaa.

Lähtökohtaisesti aloitteen toimenpideohjelmien uudelleen kohdentamiseen ja muuttamiseen on tultava jäsenvaltioilta.

Suositus 2 b)

Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo jo toteuttavansa tämän suuntaisia toimenpiteitä.

Komissio hyödyntää täysimääräisesti kansallisia edistymiskertomuksia, myös seurantakomiteoiden kokouksissa, kehottaakseen ja rohkaistakseen jäsenvaltioita tarvittaessa vahvistamaan ERI-rahastoista tuettuja toimenpiteitä havaittuihin romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi. Tämän keskustelun jälkeen jäsenvaltiot voivat jättää toimenpideohjelman muuttamispyynnön yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Lisäksi komissio toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 23 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan se voi käyttää toimivaltaansa vain pyytääkseen jäsenvaltioita esittämään muutoksia toimenpideohjelmiinsa niihin romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi, jotka täsmennetään maakohtaisissa suosituksissa, ja kun haasteisiin puuttuminen edellyttää rahoituksen jakamista uudelleen.

Suositus 3

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.

Mahdollisuutta rahoittaa kestäviä toimia romanien integroinnin tukemiseksi tehokkaasti tarkastellaan ERI-rahastoja koskevissa asetuksissa eri tavoin.

Ensinnäkin pitkäaikaiset (seitsemän vuotta kestävät) toimet ovat mahdollisia ohjelmakaudella 2014–2020, ja kaikkien hankkeiden pituuden olisi oltava oikeassa suhteessa suunniteltuihin tavoitteisiin.

Toiseksi ESR-asetuksessa esitetään kehys syrjäytyneiden ryhmien (myös romanien) osallistamisen myönteisten tulosten seuraamiseen yhteisten tuotosindikaattorien ja pitkän ajanjakson tulosindikaattorien avulla, millä pyritään edistämään ESR:stä rahoitettujen syrjäytyneitä romaniyhteisöjä koskevien toimien kestävyyttä.

Kolmanneksi EAKR:n avulla rahoitetuissa infrastruktuurihankkeissa jäsenvaltioiden on kaikilla aloilla otettava huomioon se, miten hankkeen kestävyys varmistetaan niissä tapauksissa, joissa se on tarpeen niiden loppuunsaattamisen jälkeen (esimerkiksi ylläpito).

Suositus 4

Komissio hyväksyy suosituksen ja ottaa sen huomioon siinä määrin kuin se on mahdollista seuraavalla ohjelmakaudella.

Rahoituskauden 2014–2020 osalta on pantava merkille, että romanien osallistamista koskevat tavoitteet näkyvät jo ERI-rahastoissa toimenpideohjelmien suunnittelusta alkaen niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan romaneja koskevia ennakkoehtoja.

Aloite toimenpideohjelmien tarkistamiseen kuuluu pääasiassa jäsenvaltioille. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaan jäsenvaltioiden jättämät ohjelmien muuttamispyynnöt on perusteltava asianmukaisesti, ja niissä on erityisesti esitettävä ohjelmaan tehtävien muutosten odotetut vaikutukset älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteutumiseen sekä ohjelmassa määritellyt erityistavoitteet.

Tarkastusten kohteena olevaa ajanjaksoa 2014–2020 koskevassa oikeuskehyksessä kunkin toimenpideohjelman hallintoviranomainen velvoitetaan ottamaan käyttöön tietokoneistettu tietojärjestelmä, jolla tallennetaan ja säilytetään muun muassa seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot kustakin toimesta. Tällä viitataan rahoitustietoihin sekä tuotoksiin ja tuloksiin.

Suositus 5

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille, ja kiinnittää huomiota siihen, että joissakin jäsenvaltioissa etnisellä perusteella toteutettavan tiedonkeruun oikeudellisten rajoitusten lisäksi erityisesti romaneja koskevat erityiset indikaattorit kuuluvat niin kutsuttujen arkaluonteisten tietojen tietosuojajärjestelmän soveltamisalaan (direktiivin 95/46/EY 8 artikla). Henkilöillä on oikeus kieltäytyä tiedonkeruusta. Tämän vuoksi tiedot ERI-rahastoista rahoitettuihin toimiin osallistuvien romanien määristä perustuvat pääasiassa omaehtoisiin ilmoituksiin.

Suositus 6

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.

Komissio painottaa kuitenkin, että suosituksen täysimääräinen täytäntöönpano sen osalta, voidaanko ESR:ää käyttää kaikkien sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta niiden yhteydestä työllisyyteen, edellyttäisi muutosta SEUT-sopimuksen 162 artiklaan, jossa määritetään ESR:n tehtävät.

Komissio katsoo myös, että ESR-asetuksen nojalla voidaan jo nykyisellään ja SEUT-sopimuksen 162 artiklan mukaisesti tulkittuna puuttua romanien integrointiin oikeudellisesti järkevällä tavalla sosiaalista osallistamista koskevan temaattisen tavoitteen kautta.

Tässä yhteydessä ESR:stä voidaan rahoittaa romanien integrointitoimenpiteitä sillä edellytyksellä, että toimenpiteet ovat osa yhtenäistä toimintakokonaisuutta, jolla pyritään vaikkapa epäsuorasti lähentämään romaneita ja työmarkkinoita.

Tämä oikeudellinen tulkinta romanien integrointitoimenpiteiden tukikelpoisuudesta on annettu jäsenvaltioille tiedoksi marraskuussa 2015.

Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei oikeudellista epävarmuutta ole.

Suositus 7

Komissio hyväksyy suosituksen ja arvioi seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen valmistelun yhteydessä varojen myöntämisperusteita tarkastellessaan sitä, miten sosiaalisen osallistamisen haasteet ja varojen kohdentamisen tarve syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseksi on otettava huomioon.

Suositus 8 a)

Komissio ei hyväksy suositusta.

Vaikka komissio on aina halukas yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa, kansallisten tilanteiden ja lähestymistapojen moninaisuus ja toissijaisuusperiaatteen noudattamistarve huomioon ottaen komissio ei katso mahdolliseksi tai asianmukaiseksi yhteisten menetelmien kehittämistä tällä alalla.

Suositus 8 b)

Komissio ei hyväksy suositusta, koska se katsoo, että tämä seikka on jätettävä jäsenvaltioiden harkintavaltaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Komissio ei myöskään suunnittele tilastotietojen keräämistä etnisistä taustoista työvoimatutkimuksessa ja Euroopan unionin tulo- ja elinolotilastoihin. Tilastotietojen kerääminen romaniväestöstä on teknisesti ja oikeudellisesti hyvin vaikeaa ja kallista.

Johdanto

12

Komissio toteaa, että ESR:n investointiprioriteetille 9.2 osoitettujen 1,5 miljardin euron lisäksi romanien osallistamiseen osoitetaan rahoitusta monista muista sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteista.

Huomautukset

30

Ajanjaksolla 2007–2013 ESR-asetuksessa noudatettiin valtavirtaistamista, jota ei kohdennettu romaneihin vaan yleisemmin epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin. Romanien integrointi sisältyi erityistavoitteeseen ”epäedullisessa asemassa olevien henkilöiden sosiaalisen osallisuuden vahvistaminen”.

Jotkin jäsenvaltiot ovat jopa nimenomaisesti sisällyttäneet romanien integroinnin rakennerahastojen ohjelmakauden 2007–2013 kansalliseen strategiseen viitekehykseen.

34

Komissio toteaa, että EU:n oikeuskehyksessä todetaan selvästi, että ”ensinnäkin jäsenvaltioiden on varmistettava, että romaneja ei syrjitä, vaan kohdellaan kuin keitä tahansa EU:n kansalaisia, jotka voivat nauttia kaikista EU:n perusoikeuskirjaan kirjatuista perusoikeuksista”. Yhdenvertainen kohtelu on siis horisontaalinen periaate, ja se katsotaan ennakkoedellytykseksi romanien tehokkaalle integroinnille. Vaikka EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot jakavat vastuun romanien sosiaalisen osallisuuden parantamisesta kaikkien niiden toimivaltaan kuuluvien välineiden ja politiikkojen avulla, ensisijainen vastuu ja toimivalta syrjäytyneiden väestöryhmien tilanteen muuttamisesta on jäsenvaltioilla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

39

Kumppanuus sekä monitasohallinto ovat yhteistyössä hallinnoitavien varojen alalla keskeinen pitkäaikainen periaate (jota sovellettiin myös aiemmilla ohjelmakausilla) ja joka esitetään myös ERI-rahastoihin kaudella 2014–2020 sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa. Komission delegoidulla asetuksella annetut käytännesäännöt auttavat jäsenvaltioita kumppanuuden järjestämisessä ja kattavat useita käytännön seikkoja, kuten valittujen kumppanien edustavuus, valintamenettelyt, menettelyä koskevat vaatimukset oikea-aikaisen, merkityksellisen ja avoimen kuulemisen varmistamiseksi, sekä periaatteen, jonka mukaan kumppanit ovat edustettuina koko menettelyn ajan, myös seurantakomiteoissa.

40

Komissio toteaa, että se on osallistunut merkittävällä tavalla kahden mainitun yhteisen ohjelman (ROMACT ja ROMED) rahoitukseen.

44

Vaikka Espanjan romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa ei ole asetettu syrjinnän torjuntaa koskevia tavoitteita, siinä painotetaan täydentävyyden ja synergioiden tarvetta kansalaisuutta ja integrointia ajanjaksolla 2011–2014 koskevan toisen suunnitelman sekä rasismin, syrjinnän, muukalaisvihan ja suvaitsemattomuuden vastaisen kansallisen strategian kanssa, ja nämä sisältävät konkreettisia toimenpiteitä syrjinnän torjumiseksi.

45

Kuten Unkarin romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa kuvataan, sosiaalisen osallistamisen tavoite ei koske pelkästään romaneja, vaan laajempaa väestöryhmää. Sen tavoitteet ovat köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävien ihmisten määrän vähentäminen, epäedullisessa asemassa olevien lasten sosiaalisen jälkeenjääneisyyden vähentäminen sekä romanien ja muiden kuin romanien välisten sosiaalisten erojen vähentäminen. Näitä tavoitteita tarkastellaan horisontaalisesti viidellä alalla: aktiivisessa iässä olevien pitkäaikaistyöttömien työmarkkinamahdollisuuksien parantaminen, lasten köyhyyden vähentäminen, sosiaalistamiseen liittyvien ja sosiokulttuuristen haittojen tarkastelu, romaninaisten koulutukseen ja työmarkkinoihin liittyvien puutteiden tarkastelu ja epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden kehityksen viivästymisten tarkastelu.

49

Bulgarian romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanon edistymistä koskeneessa vuoden 2015 arvioinnissaan komissio todellakin totesi, että kansalliselta romaniasioiden yhteyspisteeltä ”puuttuvat inhimilliset ja poliittiset resurssit tehtäviensä täyttämiseksi tehokkaasti sekä edistymisen ohjaamiseksi uskottavasti”. On kuitenkin myös totta, että romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpano on suuresti riippuvainen ERI-rahastoista. Romaniasioiden yhteyspisteen toiminnot ovat siis käytännössä täydentävien rakenteiden tuen varassa. Vuonna 2015 perustettiin ministeriöiden välinen työryhmä, jonka tehtävänä on suunnitella ja koordinoida ERI-rahastojen tukitoimenpiteitä ajanjaksolla 2014–2020 ERI-rahastojen keskuskoordinointiyksikön johdolla. Siihen osallistuvat kansallinen romaniasioiden yhteyspiste sekä asiasta vastaavat ministeriöt (työ-, koulutus-, terveys-, aluekehitys- ja maatalousministeriöt) apulaisministeritasolla, asiantuntijat (romanien integrointia edistävän kansallisen strategian kuuden painopistealan koordinaattorit) sekä kunnallisviranomaisten edustajat.

50 Toinen luetelmakohta

Komissio toteaa, että nykyisessä poliittisessa tilanteessa on kehityssuuntia, jotka voivat johtaa siihen, että Bulgariassa kiinnitetään yhä enemmän huomiota romanien ongelmiin.

51 Ensimmäinen luetelmakohta

Romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanon vuotuinen seuranta tapahtuu Bulgariassa kaikkien asiasta vastaavien elinten ja kunnallisviranomaisten hallinnollisen raportoinnin perusteella. Sitä lujitetaan entisestään uudella seurantajärjestelmällä, joka valmistuu joulukuun lopussa 2016.

54

Katso komission vastaus Bulgariaa koskevaan kohtaan 50.

60

Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että oikeudellinen varmuus puuttuisi. ESR:n tehtävä on SEUT-sopimuksen 162 artiklan mukaan työntekijöiden työllistymismahdollisuuksien parantaminen sisämarkkinoilla. Sosiaalista osallisuutta koskevan temaattisen tavoitteen 9 soveltaminen SEUT-sopimuksen 162 artiklan mukaisesti merkitsee, että ESR:stä voidaan rahoittaa kaikkia romanien integrointia koskevia toimenpiteitä, jotka ovat osa yhtenäistä toimintakokonaisuutta, jotka vaikkapa vain välillisesti edistävät romanien saattamista lähemmäksi työmarkkinoita. Tämä oikeudellinen tulkinta romanien integrointitoimenpiteiden tukikelpoisuudesta ESR:n osalta on selvitetty ja annettu jäsenvaltioille tiedoksi marraskuussa 2015. ESR:n tukea voidaan täydentää muiden välineiden avulla, joita jäsenvaltiot voivat käyttää perustarpeisiin vastaamiseksi ja aineellisen avun tarjoamiseksi romaneille. Tällainen on esimerkiksi vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD).

Komissio toteaa myös, että tilintarkastustuomioistuin on sisällyttänyt otokseensa vain loppuunsaatettuja EAKR:n asumista koskevia hankkeita. Ottaen huomioon asetuksen muutosajankohdan ja tällaisten hankkeiden valmisteluun tarvittavan ajan, useita hankkeita oli edelleen käynnissä tarkastusajankohtana.

61

Komissio toteaa, että ohjelmaan ei liittynyt tällaisia indikaattoreita koskevia sääntelyvaatimuksia. ESR:n osalta liitteessä XXIII edellytettiin kuitenkin vähemmistöjen ja epäedullisessa asemassa olevien väestöryhmien tosiasiallisen osallistumisen raportointia.

Komissio toteaa, että koska ESR:ssä noudatettiin ohjelmakaudella 2007–2013 yleistä lähestymistapaa epäedullisessa asemassa olevien väestöryhmien tukemiseksi, kohderyhmien sekä erityisten tavoitteiden, päämäärien ja käytettävien indikaattorien määrittely jätettiin jäsenvaltioille niiden kohtaamien kansallisissa uudistusohjelmissa ja kansallisissa sosiaalista osallisuutta koskevissa toimintasuunnitelmissa esitettyjen haasteiden perusteella.

62

Rahoitusta koskevien tietojen puuttuminen selittyy sillä, että romaniväestö ei ollut ESR-tuen yksinomainen kohde.

64

Esimerkiksi Unkarissa ja Tšekissä käynnistettiin ennen asetuksen muuttamista EAKR-tuella toimia, jotka kohdennettiin romanien asuttamiin köyhiin asuinalueisiin.

65

Komissio toteaa, että tietosuojaa koskevan EU:n oikeuskehyksen mukaan henkilöillä on oikeus kieltää etnistä alkuperää koskevien tietojen keruu. Etnistä taustaa koskevat kerätyt tiedot voivatkin osoittautua epäluotettaviksi romanien integrointia koskevan rahoituksen tarvittavaa tasoa koskevan päätöksen tukena.

Muutamassa jäsenvaltiossa (esimerkiksi Unkarissa ja Slovakiassa) on otettu käyttöön joko etnisiä tai sosioekonomisia korvaavia indikaattoreita (kuten köyhyyskartat, kaupunkien ja maaseudun syrjäytyneet asuinalueet, äärimmäisessä köyhyydessä elävät ihmiset) tarpeiden ja tarvittavan rahoituksen määrittämiseksi. Näillä lähestymistavoilla varmistetaan romaniyhteisöjen osallistuminen.

Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 87 kohta.

Lisäksi etnisten tietojen kerääminen on kielletty useiden jäsenvaltioiden lainsäädännössä.

68

Komissio painottaa, että kyseisessä toimenpideohjelmassa todetaan selvästi ja toistuvasti, että koulutusta koskevien toimenpiteiden on johdettava osallistavaan koulutukseen ja erottelun poistamiseen. Siihen myös sisältyy erityinen indikaattori, joka koskee erottelun poistamisohjelmiin osallistuvien koulutuslaitosten määrää.

Toimenpideohjelmien hankkeita koskevissa ehdotuspyynnöissä esitetään yksityiskohtaisempia tietoja koulutustoimenpiteisiin liittyvistä erityisvaatimuksista. Näitä tarkastellaan ohjelman seurantakomiteassa, johon myös komissio osallistuu neuvoa-antavana jäsenenä.

Ohjeissa ERI-rahastojen käytöstä erottelun poistamiseen tarjotaan menetelmiä koskevaa opastusta ehdotuspyyntöjen suunnitteluun ja hankkeiden täytäntöönpanoon.

Lisäksi Unkari otti neuvottelujen aikana huomioon olemassa olevat maakohtaiset suositukset ja valitsi täytäntöönpanoelimen, joka voi tukea romaniyhteisöjä.

Komissio pyysi vuonna 2015 Unkarin viranomaisilta lisätietoja julkisen koulutuksen tukemisesta ja toivoo saavansa yksityiskohtaisemman kuvauksen alalla saatavilla olevasta rahoituksesta.

Laatikko 5 – Koulutusalalla tapahtuvan erottelun poistamiseen tähtäävien toimenpiteiden puute ERI-rahastojärjestelmässä Unkarissa

Komissio toteaa, että rahoitusta hakevilta paikallishallinnoilta ja ERI-rahastoista tuetuilta toimilta edellytetään paikallista tasa-arvoista koulutusta koskevaa suunnitelmaa.

Ohjelmakaudella 2014–2020 EAKR:n/ESR:n henkilöresurssien kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmassa sitoudutaan selkeästi ja toistuvasti erottelun poistamiseen, ja toimenpideohjelmaan sisältyy useita tätä koskevia toimenpiteitä (esimerkiksi koulutuksen ja asumisen aloilla).

Mitä tulee näiden toimenpiteiden yksityiskohtaisuuden tasoon toimenpideohjelmassa, ks. komission vastaus kohtaan 68.

69

Komissio toteaa, että myös monilla muilla sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteilla, jotka kuuluvat yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja koulutusta koskeviin temaattisiin tavoitteisiin 8, 9 ja 10, tuetaan romanien integrointia merkittävillä määrillä esimerkiksi osallistavan koulutuksen, sosiaalisen asuntotuotannon sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin pääsyn aloilla. Tarvittaessa niillä edistetään myös yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen täytäntöönpanoa (esimerkiksi esikoulu- ja koulutusinfrastruktuuri).

Tämä on yhdenmukaista yhteisen perusperiaatteen 2 ”nimenomainen, mutta ei poissulkeva kohdentaminen” ja perusperiaatteen 4 ”tavoitteena osallistuminen vallitsevaan yhteiskuntaan” soveltamisen kanssa. Näiden periaatteiden mukaan romanien osallistamisen olisi oltava keskeinen osa yleisiä sosiaalisen osallistamisen ja köyhyyden vähentämisen toimenpiteitä, jotta vältetään romaniyhteisöjen entistä vahvempi eristäytyminen.

Hyvä esimerkki tästä löytyy Slovakian henkilöresursseja koskevasta toimenpideohjelmasta, kuten tilintarkastustuomioistuin vahvistaa laatikossa 8. Slovakia hyväksyi komission suosituksen useista rahastoista rahoitettavan toimenpideohjelman perustamisesta. Ohjelmassa on kaksi ESR:ään ja EAKR:ään kohdistuvaa toimintalinjaa, joista kukin käsittää useita erityistavoitteita ja joita pannaan täytäntöön yhdennetyllä tavalla.

73

Komissio toteaa, että investointiprioriteetti 9.2 on valittu järjestelmällisesti niiden jäsenvaltioiden toimenpideohjelmiin, joissa on suurin romaniväestön osuus (toisin sanoen Bulgaria, Tšekki, Unkari, Romania ja Slovakia) ja joille on annettu maakohtaiset suositukset romanien osallistamisesta.

Espanjassa koko sen alueella käynnissä olevaan kansalliseen sosiaalisen osallistamisen toimenpideohjelmaan sisältyy romanien osallistamista koskevia toimenpiteitä investointiprioriteetissa 9.2.

Espanja sopi komission kanssa osallistavan lähestymistavan toteuttamiseksi kattavien sosiaalisen osallistamisen toimenpiteiden täytäntöönpanosta investointiprioriteetissa 9.1, joka koskee useita haavoittuvia alaryhmiä, myös romaneja. Andalusian tapauksessa alueelliseen ESR-toimenpideohjelmaan sisältyi investointiprioriteetin 9.1 mukainen toimenpide nimeltä ”Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social”. Se on kohdennettu tiettyihin paikallisiin alueisiin, joita vaivaavat köyhyys ja sosiaalinen osattomuus, ja siinä tuetaan muun muassa työllistymistä, asuinoloja, sosiaalista integrointia ja koulutusta. Komissio katsoo, että edellä mainittu toimenpide sekä kansallinen toimenpideohjelma voivat kattaa tehokkaasti Andalusian romaniväestön.

Unkarissa henkilöresursseja koskeva toimenpideohjelma – jota täydennetään vuosina 2014–2020 ja joka kattaa Unkarin kuusi lähentymisaluetta – käsittää määrärahat investointiprioriteetille 9.2 osana sen painopistealaa 1 sekä osana painopistealan 5 kansainvälistä yhteistyötä ja rahoitusvälineitä.

75

Komissio toteaa, että jäsenvaltioiden saatavilla koheesiopolitiikan yhteydessä olevan rahoitustuen osalta varojen jakamisessa noudatetaan koheesiopolitiikan yleiseen tavoitteeseen liittyviin kriteereihin perustuvaa jakoperustetta, joten se kuvastaa pääasiassa niiden kehitystasoa. Tämän osalta rahoitustuen määrä kuvastaa myös jäsenvaltioiden ja niiden alueiden rahoituskapasiteettia ja auttaa niitä puuttumaan tärkeimpiin haasteisiin, myös sosiaalisen osallistamisen osalta. Lisäksi jäsenvaltioiden velvoitteella osoittaa tietty vähimmäisosuus varoista ESR:ään (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 92 artiklan 4 kohta), velvoitteella kohdentaa vähintään 20 prosenttia ESR:n määrärahoista temaattiseen tavoitteeseen 9 ”sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta” (ESR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta) sekä velvoitteella keskittää tuki ottaen huomioon maakohtaiset suositukset (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 18 artikla) varmistetaan, että kaikissa jäsenvaltioissa, joissa romanien integrointi on erityinen haaste, siihen puuttumiseen osoitetaan riittävästi ERI-rahastojen tukea.

79

Komissio toteaa, että syrjinnän torjuntatoimenpiteet sisällytetään yleisesti muiden investointiprioriteettien erityistavoitteisiin ja toimiin, myös investointiprioriteettiin 9.2, mutta myös investointiprioriteettiin 9.1.

Unkarissa syrjinnän torjuntaa käsitellään horisontaalisena tekijänä kumppanuussopimusneuvotteluissa ja toimenpideohjelman määrärahojen jakamisessa. Tämä on jäsenvaltion valinta.

Bulgariassa, jossa investointiprioriteettia 9.3 ei ole valittu investointiprioriteetiksi, syrjinnän torjuntaa koskevat valistuskampanjat, joilla pyritään puuttumaan stereotypioihin ja edistämään etnisten yhteisöjen kulttuuri-identiteettiä, sisältyvät yleisesti sekä toimenpideohjelmaan ”Henkilöresurssien kehittäminen” että toimenpideohjelmaan ”Älykästä kasvua edistävä tiede ja tutkimus” välineenä, jolla torjutaan syrjintää ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia.

Romaniassa ESR:n rahoittamassa inhimillistä pääomaa koskevassa toimenpideohjelmassa katsotaan, että sosiaalinen syrjäytyminen ei liity etniseen taustaan vaan yleisesti köyhyyteen. Tämän vuoksi ohjelma on kohdennettu romaneihin muita syrjäytyneitä yhteisöjä ja epäedullisessa asemassa olevia ryhmiä unohtamatta.

83

Ks. komission vastaus kohtaan 39.

Komission yhteinen vastaus kohtiin 84–85

Komissio painottaa, että joissakin jäsenvaltioissa sovellettujen etnistä alkuperää koskevien tietojen keruun oikeudellisten rajoitusten lisäksi henkilöillä on oikeus kieltäytyä tietojen keruusta. Tiedot ESR:stä rahoitettuihin toimintoihin osallistuvien romanien määristä perustuvatkin pääasiassa omiin ilmoituksiin. Kaikkien investointiprioriteetin 9.2 osallistujien voidaan katsoa kuuluvan syrjäytyneisiin yhteisöihin, kuten romaneihin, mikä helpottaa kohderyhmästä raportointia ohjelmakaudella 2014–2020.

Komission yhteinen vastaus kohtiin 86–87

Komissio toteaa, että perusoikeusvirasto ei ole toimivaltainen tulkitsemaan EU:n oikeussäännöksiä.

Komissio painottaa, että etnisten tietojen kerääminen on joissain jäsenvaltioissa laitonta ja että se kuuluu kansalliseen toimivaltaan. Jos tietoja ei voida kerätä laillisesti, kysymys tietojen käsittelystä on merkityksetön.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin vaihtoehtoisiin menetelmiin etnistä alkuperää koskevien tietojen keräämiseksi liittyy itse asiassa vakavia rajoituksia seurannan kannalta, vaikka niillä voitaisiin hankkia laadullista näyttöä ESR-tuesta romaniosallistujille.

Koska ne perustuvat omiin ilmoituksiin ja suostumuksen antamiseen, niiden luotettavuus voi olla rajallista (vastausten määrä voi olla vähäinen, koska omaa ilmoitusta ja/tai vastausta ei haluta antaa, ja vastaukset voivat olla vääristyneitä). Myös otosten valintaa ja ekstrapolointia voi haitata epävarmuus kohteena olevasta tosiasiallisesta väestöstä.

Romanian hallituksen vuonna 2015 hyväksymässä romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa käytettiin viitteenä vuoden 2011 väestölaskentaa, joka perustui omiin ilmoituksiin: itsensä romaneiksi ilmoittaneiden osuus oli 3,3 prosenttia väestöstä, mikä tarkoittaa 621 573:a henkilöä.

Romanian viranomaiset myöntävät strategiassa, että arviot romaniväestöstä vaihtelevat, ja strategiassa viitataan myös Euroopan neuvoston ja Maailmanpankin arvioihin, mutta perustasona pidetään väestölaskennan tuloksia.

Sen sijaan inhimillistä pääomaa koskevassa toimenpideohjelmassa (ESR:n yhteisrahoittama) otetaan huomioon Euroopan neuvoston arvio 1,85 miljoonasta Romanian romanista. Perusarvon ja etnistä taustaa koskevien tietojen luotettavuus seurantatarkoituksessa on siis kyseenalainen.

88

Ajanjaksolla 2007–2013 ei vaadittu raportoimaan romaneista erillisenä luokkana eikä tällaisen tiedon keräämistä näin ollen edellytetty edunsaajilta.

Jäsenvaltioilta edellytettiin ainoastaan raportointia (ja tietojen keräämistä) ESR-toimien osallistujien ominaispiirteistä. Tiedot romaniosallistujista raportoitiin osana ”vähemmistöjen” tai ”muiden epäedullisessa asemassa olevien” luokkia, kun osallistujia jaettiin haavoittuviin ryhmiin kansallisten sääntöjen mukaisesti.

Ohjelmakaudella 2007–2013 toimenpideohjelmissa ei myöskään ollut romaneja koskevia yhteisiä tuotosindikaattoreita, jotka olisivat näkyneet toimenpideohjelmissa EU:n tasolla koonnettuina ”ohjelmaindikaattoreina”.

Romanit erillisenä luokkana raportoitiin vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa ainoastaan jos tällainen erityinen indikaattori oli valittu toimenpideohjelman kohdentamisessa.

89

Ohjelmakaudella 2007–2013 romaniväestö ei ollut Espanjassa erityinen kohderyhmä monissa hankkeissa, joten osallistujien etnistä taustaa ei velvoitettu täsmentämään. Lisäksi kuten neuvoston suosituksessa romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä todettiin, tietojenkeruu etnisin perustein voi olla arkaluonteinen asia ja jäsenvaltioiden olisi voitava valita omat seurantamenetelmänsä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

90

Ohjelmakaudella 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Niissä myös korostetaan tarvetta esittää kaikki saatavilla olevat määritelmät edunsaajille. Lisäksi komissio on tarjonnut käytännön neuvoja indikaattorien määritelmien johdonmukaisuuden varmistamisesta.

Käytössä on myös uusi vaatimus tuloksellisuustietojen kirjaamisesta ja tallentamisesta tietokoneistetussa muodossa kustakin toimesta, jotta ne voidaan koota yhteen, jos se on tarpeen seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja tarkastamista varten (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 24 artiklan 2 kohta).

Romaniassa kolmentyyppisten indikaattorien olemassaolo on havaittu ja siihen on lopulta puututtu inhimillistä pääomaa koskevassa ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmassa, jossa käytössä on nyt ohjelmatason tuotos- ja tulosindikaattorit, jotka on määritetty myös jokaisen hankehakemuksen yhteydessä esitettävissä erityisohjeissa.

91

Kun kohteena ovat erityisen haavoittuvat ryhmät, on toisinaan hyödyllistä olla asettamatta tuloksia koskevia tavoitearvoja (verrattuna tuotoksia koskeviin tavoitearvoihin), jotta vältetään positiiviseen suuntaan vääristävä vaikutus (jossa kohderyhmästä valikoidaan vähiten ongelmallinen väestöosuus parhaan tuloksen takaamiseksi).

Ohjelmakaudella 2014–2020 tavoitearvot vahvistetaan kunkin toimen tasolla kunkin merkityksellisen tulosindikaattorin osalta (ks. komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 liite III).

92

Vaikka ohjelmakauden 2014–2020 ESR-asetuksen liitteessä I ei säädetä täsmällisestä yhteisestä indikaattorista romaniosallistujien osalta, romanien integroinnin seuranta paranee merkittävästi tapauksissa, joissa toimenpideohjelmissa on sovittu erityisindikaattoreista tai jos erityistavoite kohdennetaan yksinomaan romaniväestöön.

Lisäksi tietojen kerääminen yksittäisistä osallistujista vahvistaa toimista vastaavien elinten ja hallintoviranomaisten mahdollisuuksia koontaa ja seurata tietoja romaniosallistujista, myös tuloksista.

Yksinomaan romaneihin kohdistettujen toimien osalta yksityiskohtaista tietoa sosioekonomisista ominaispiirteistä ja työmarkkinatilanteesta sekä ESR-osallistujien tuloksista kootaan yhteisten tuotos- ja tulosindikaattorien ja mahdollisten toimenpideohjelmassa hyväksyttyjen muiden erityisindikaattorien avulla. Tämä koskee myös investointiprioriteetteja, joita ei ole kohdennettu yksinomaan romaneihin mutta joiden osalta toimenpideohjelmassa on erityinen romaneja koskeva indikaattori. Tiedot on kirjattava ja tallennettava kustakin toimesta, kuten edellytetään komission 3 päivänä maaliskuuta 2014 antaman delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 liitteessä III.

93

Nykyisessä sääntelykehyksessä puututaan tilintarkastustuomioistuimen havaitsemaan puutteeseen.

Jäsenvaltiot, joissa romanien sosiaaliseen osallistamiseen liittyy merkittäviä haasteita, puuttuvat niihin erillisen investointiprioriteetin 9.2 avulla, joka koskee romanien kaltaisia syrjäytyneitä yhteisöjä. Tässä tapauksessa yksityiskohtaista tietoa sosioekonomisista ominaispiirteistä ja työmarkkinatilanteesta sekä investointiprioriteetin kattamien ESR-osallistujien tuloksista kerätään yhteisillä tuotos- ja tulosindikaattoreilla.

Lisäksi romaneja koskevat ohjelmakohtaiset indikaattorit voivat tarjota erityistä tietoa romaneista. Hyväksytyissä toimenpideohjelmissa 69 ohjelmakohtaista indikaattoria koskee romaneja erityisesti Kroatiassa, Romaniassa, Sloveniassa ja Espanjassa.

Olemassa oleva ennakkoehto parantaa jäsenvaltioiden seurantaa tällä alalla. Jäsenvaltioiden on täytettävä ennakkoehdot vuoden 2016 loppuun mennessä.

96

Komissio painottaa, että valintaperusteiden on oltava toimenpideohjelmassa esitettyjen erityistavoitteiden mukaisia. Näin ollen jos toimenpideohjelmien erityistavoitteet eivät kohdistu romaneihin, valintaperusteet koskevat toimenpideohjelmien erityistavoitteissa mainittuja epäedullisessa asemassa olevia ryhmiä.

Kyseisen EAKR:n hallinnoinnista Bulgariassa vastaavan hallintoviranomaisen osalta kohderyhmä oli laajempi kuin romanit, koska ehdotuspyyntö oli muotoiltu siten, että ehdotukset voivat koskea kaikkia syrjäytyneitä ryhmiä, ei pelkästään romaneja.

98

Ohjelmakaudella 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Niissä myös painotetaan tarvetta asettaa kaikki määritelmät kaikkien edunsaajien saataville. Lisäksi toimenpideohjelmissa esitetään käytännön ohjeita johdonmukaisuuden varmistamiseksi indikaattorien määritelmissä.

EAKR:n osalta indikaattoreita koskeva raportointi ohjelmatasolla ei ollut pakollista ohjelmakaudella 2007–2013. Hanketason indikaattorit sisältyvät hakemuksiin, ja jäsenvaltiot seuraavat niitä.

Komissio saa vain suuria hankkeita koskevat hakemukset.

99

Ohjelmakaudella 2007–2013 EU:n sääntelyvaatimuksiin ei sisältynyt yhteisiä tulosindikaattoreita kohderyhmittäin.

”Haavoittuvia ryhmiä” voidaan siis käyttää kohdentamaan toimintaa laajempaan samanlaisissa elinoloissa elävään väestöön kuin osa romaniväestöstä, jolloin erottelua ei tehdä etnisin perustein.

Mainitussa tapauksessa romaniväestö ei ollut erillinen kohderyhmä ESR:n Andalusian toimenpideohjelmassa ohjelmakaudella 2007–2013, vaan se oli osa sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevaa haavoittuvaa väestöä. Tuloksiin liittyvät tavoitearvot määritettiin yleisesti syrjäytymisvaarassa oleville henkilöille.

100

Vaikka kahdessa Bulgarian kunnassa hankkeiden täytäntöönpano epäonnistui, koska paikallinen julkinen mielipide oli kielteinen, kaikissa muissa kunnissa menestyksekkäät sosiaalista asuntotarjontaa koskevat hankkeet ovat viimeistelyvaiheessa (tai Devnjan tapauksessa jo valmiita).

101

Komissio toteaa, että vaikka hankkeiden täytäntöönpano poikkesi joissain tapauksissa alkuperäisestä suunnitelmasta, sillä ei ollut välitöntä vaikutusta kohderyhmiin.

102

Ks. komission positiiviseen suuntaan vääristävään vaikutukseen liittyvä vastaus kohtaan 91.

103

Komissio painottaa, että erityisesti romaneja koskevien kriteerien käyttö on asianmukaista tapauksissa, joissa ehdotuspyynnöissä esitetyt valintaperusteet koskevat erityisesti romaneja, mikä ei aina toteutunut tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa 19 hankkeessa.

Laatikko 10 – Terveydenhuoltoalan hankkeen täytäntöönpanoon vaikutti kielteisesti se, että kohderyhmää ei ollut määritelty kunnolla eikä kulttuuritekijöihin ollut kiinnitetty riittävästi huomiota (Bulgaria, hanke 4)

Se, ettei haavoittuvassa asemassa olevaa väestöä voitu määrittää etukäteen eikä romaneja näin ollen mainittu erityisesti kohderyhmänä, johtui kansallisen seulontarekisterin rajoituksista ja siitä, että tietoja ei kerätty etnisen taustan perusteella.

Terveysseulontoja Bulgariassa koskevan hankkeen tapauksessa edunsaaja selitti, että syrjimättömyyteen liittyvistä syistä kohteeksi ei valittu erityistä osapopulaatiota.

107

Espanjan julkinen työvoimapalvelu nimettiin toimenpideohjelman välittäjäelimeksi vasta vuonna 2014, mutta sen osallistuminen viimeiseen seurantakomiteaan tarjosi mahdollisuuden parhaiden käytäntöjen vaihtoon, mistä oli erityistä hyötyä nykyiselle ohjelmakaudelle.

118 Ensimmäinen luetelmakohta

Ks. komission vastaus raportointivaatimuksia koskeviin kohtiin 81 ja 88 sekä positiiviseen suuntaan vääristävään vaikutukseen liittyvä vastaus kohtaan 91.

118 Toinen luetelmakohta

Ohjelmakaudella 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Niissä myös korostetaan tarvetta esittää kaikki saatavilla olevat määritelmät edunsaajille. Lisäksi toimenpideohjelmissa esitetään käytännön ohjeita johdonmukaisuuden varmistamiseksi indikaattorien määritelmissä.

Johtopäätökset ja suositukset

121

Useissa tapauksissa valitut hankkeet eivät kohdistuneet nimenomaisesti romaneihin vaan pikemminkin epäedullisessa/haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisryhmiin komission kohtaan 30 antamassa vastauksessa selittämän yleisen lähestymistavan vuoksi. Tämän vuoksi kerätyt tiedot, mukaan lukien rahoitusta sekä käytettyjä indikaattoreita koskevat tiedot, eivät koskeneet erityisesti romaneja.

Komissio muistuttaa myös, että ajanjaksolla 2007–2013 alueelliset toimenpideohjelmat kattoivat haavoittuville ryhmille, myös romaneille, suunnattuja asuntotuotantoa koskevia pilottihankkeita. Hankkeita kehitettiin keskittyen erityisesti yhdennettyyn lähestymistapaan, jossa tarkasteltiin sosiaalisen osallistamisen tavoitteiden useita ulottuvuuksia. Näitä hankkeita ei valitettavasti ollut saatettu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen loppuunsaatettuihin toimiin kohdistuneeseen tarkastukseen mennessä.

124

Komissio muistuttaa, että tietyissä valtioissa (esimerkiksi Unkarissa ja Slovakiassa) romanien osallistaminen määritettiin merkittäväksi aiheeksi ajanjakson 2007–2013 kansallisissa strategisissa viitekehyksissä ja niissä kehitettiin kattavia lähestymistapoja jo ennen romanien integrointia edistävän kansallisen strategian laatimista EU:n poliittisen kehyksen yhteydessä.

125

Komissio toteaa, että vuoden 2013 suositus on pikemminkin EU:n kehyksen laajennus, joka ylittää kehyksen ja kattaa uusia aloja, joita ei mainittu vuoden 2011 tiedonannossa.

126

Komissio totesi tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat puutteet jo vuoden 2012 arvioinnissaan.

Suositus 1

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.

Suositus 1 a)

Komissio muistuttaa, että ERI-rahastoista romanien kaltaisia syrjäytyneitä yhteisöjä koskeviin toimenpiteisiin myönnetyn tuen taso voi olla vain suuntaa-antava, koska jäsenvaltioiden on toimitettava rahoitusta koskevat tiedot vain silloin, kun valitaan nimenomaan ESR:n investointiprioriteetti 9.2 ja/tai kun muissa ESR:n ja EAKR:n temaattisissa tavoitteissa on vahvistettu erityisiä tavoitteita, päämääriä tai indikaattoreita.

Suositus 1 b)

Komissio painottaa, että vaikka yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisältyy yleinen syrjinnän torjumista koskeva ennakkoehto kaikkien ERI-rahastojen osalta, sen toteutumisen arviointi rajoittuu ERI-rahastoja koskevissa säännöksissä esitettyihin kriteereihin. Myös kansalliseen ja alueelliseen toimivaltaan kuuluvista erityisistä ja asianmukaisista toimenpiteistä – myös strategioiden sisällöstä – päätettäessä on noudatettava toissijaisuusperiaatetta.

Jäsenvaltioiden odotettiin sisällyttävän erityistavoitteita ja päämääriä toimenpideohjelmiinsa tapauksissa, joissa ne ovat valinneet ESR:n tätä koskevan investointiprioriteetin 9.3 ”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen”. Tämä koskee erityisesti jäsenvaltioita, joiden maakohtaiset suositukset koskevat tätä alaa.

Suositus 1 c)

Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa todetaan, että kumppanuuden osapuolia ovat kansalaisyhteiskuntaa edustavat elimet monitasohallintoperiaatteen mukaisesti. Asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan kumppanit osallistuvat muun muassa kumppanuussopimusten valmisteluun sekä ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikkiin vaiheisiin.

Suositus 2 a)

Komissio hyväksyy suosituksen, katsoo, että se on pantava täytäntöön toimenpideohjelmien tasolla, ja painottaa toteuttavansa jo tähän tähtääviä toimenpiteitä.

Kuten kohdassa 38 todetaan, komissio on antanut vuonna 2015 ”ohjeita jäsenvaltioille Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käytöstä koulutukseen liittyvän ja alueellisen erottelun torjumiseen”. Jäsenvaltioita kehotetaan noudattamaan ohjeita suunnittelussa ja täytäntöönpanossa syrjäytyneiden yhteisöjen, myös romanien, erottelun torjumiseksi koulutuksessa ja asumispalveluissa.

Komissio on täysin tietoinen siitä, että tehokas täytäntöönpano paikallisella tasolla on ratkaisevan tärkeää. Tämän vuoksi komissio on tehnyt sopimuksia asiantuntijoiden kanssa, jotta nämä auttavat jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ohjeita. Tämä koskee erityisesti Tšekkiä, Slovakiaa, Unkaria, Romaniaa ja Bulgariaa.

Lähtökohtaisesti aloitteen toimenpideohjelmien uudelleen kohdentamiseen ja muuttamiseen on tultava jäsenvaltioilta.

Suositus 2 b)

Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo jo toteuttavansa tämän suuntaisia toimenpiteitä.

Komissio hyödyntää täysimääräisesti kansallisia edistymiskertomuksia, myös seurantakomiteoiden kokouksissa, kehottaakseen ja rohkaistakseen jäsenvaltioita tarvittaessa vahvistamaan ERI-rahastoista tuettuja toimenpiteitä havaittuihin romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi. Tämän keskustelun jälkeen jäsenvaltiot voivat jättää toimenpideohjelman muuttamispyynnön yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Lisäksi komissio toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 23 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan se voi käyttää toimivaltaansa vain pyytääkseen jäsenvaltioita esittämään muutoksia toimenpideohjelmiinsa niihin romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi, jotka täsmennetään maakohtaisissa suosituksissa, ja kun haasteisiin puuttuminen edellyttää rahoituksen jakamista uudelleen.

128

Komissio painottaa, että ESR:n osalta se, ettei romanien integrointia painotettu ohjelmakaudella 2007–2013, johtuu yleisestä lähestymistavasta, joka koski epäedullisessa asemassa olevia henkilöitä (ks. painopisteala ”epäedullisessa asemassa olevien henkilöiden sosiaalisen osallisuuden vahvistaminen”). Tämän vuoksi jäsenvaltioiden oli määritettävä ne epäedullisessa asemassa olevat henkilöt, joihin ne halusivat kohdentaa ohjelman, näiden kohtaamien tarpeiden ja haasteiden perusteella.

Erityisesti romaneja koskevia indikaattoreita ei vaadittu lainsäädännössä.

Lisäksi on pantava merkille, että valintaperusteiden on oltava toimenpideohjelmassa esitettyjen erityisten tavoitteiden mukaisia. Jos toimenpideohjelmien erityiset tavoitteet eivät olleet romaneihin kohdennettuja, valintaperusteet koskivat niitä epäedullisessa asemassa olevia henkilöitä, jotka mainittiin toimenpideohjelman erityistavoitteissa.

129

Komissio toteaa, että ESR:n investointiprioriteetin 9.2 määrärahoja vastaavan 1,5 miljardin euron lisäksi romanien osallistamiseen tarjotaan lisää rahoitusta lukuisista muista sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteista (ks. myös komission vastaus kohtaan 69).

130

Komissio toteaa, että se auttaa jo jaetun hallinnoinnin mukaisena velvollisuutenaan jäsenvaltioita varmistamaan, että kaudelle 2014–2020 toteutetut muutokset johtavat hankkeisiin, joilla edistetään paremmin romanien integrointia, esimerkiksi ennakkoehtojen täyttymisen arvioinnilla, ohjauksella tai neuvoa-antavan tehtävänsä kautta seurantakomiteoissa.

131

Komissio viittaa kohtaan 75 antamaansa vastaukseen ja katsoo, että jäsenvaltioiden velvoitteella osoittaa tietty vähimmäisosuus varoista ESR:ään (yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohta), velvoitteella kohdentaa vähintään 20 prosenttia ESR:n kokonaismäärärahoista temaattiseen tavoitteeseen 9 ”sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta” (ESR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta) sekä velvoitteella keskittää tuki ottaen huomioon maakohtaiset suositukset (yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 18 artikla) varmistetaan, että kaikissa jäsenvaltioissa, joissa romanien integrointi on erityinen haaste, siihen puuttumiseen osoitetaan riittävästi rahoitustukea ERI-rahastoista.

Suositus 3

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.

Mahdollisuutta rahoittaa kestäviä toimia romanien integroinnin tukemiseksi tehokkaasti tarkastellaan ERI-rahastoja koskevissa asetuksissa eri tavoin.

Ensinnäkin pitkäaikaiset (seitsemän vuotta kestävät) toimet ovat mahdollisia ohjelmakaudella 2014–2020, ja kaikkien hankkeiden pituuden olisi oltava oikeassa suhteessa suunniteltuihin tavoitteisiin.

Toiseksi ESR-asetuksessa esitetään kehys syrjäytyneiden ryhmien (myös romanien) osallistamisen myönteisten tulosten seuraamiseen yhteisten tuotosindikaattorien ja pitkän aikavälin tulosindikaattorien avulla, millä pyritään edistämään ESR:stä rahoitettujen syrjäytyneitä romaniyhteisöjä koskevien toimien kestävyyttä.

Kolmanneksi EAKR:n avulla rahoitetuissa infrastruktuurihankkeissa jäsenvaltioiden on kaikilla aloilla otettava huomioon se, miten hankkeen kestävyys varmistetaan niissä tapauksissa, joissa se on tarpeen niiden loppuunsaattamisen jälkeen (esimerkiksi ylläpito).

Suositus 4

Komissio hyväksyy suosituksen ja ottaa sen huomioon siinä määrin kuin se on mahdollista seuraavalla ohjelmakaudella.

Rahoituskauden 2014–2020 osalta on pantava merkille, että romanien osallistamista koskevat tavoitteet näkyvät jo ERI-rahastoissa toimenpideohjelmien suunnittelusta alkaen niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan romaneja koskevia ennakkoehtoja.

Aloite toimenpideohjelmien tarkistamiseen kuuluu pääasiassa jäsenvaltioille. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaan jäsenvaltioiden jättämät ohjelmien muuttamispyynnöt on perusteltava asianmukaisesti, ja niissä on erityisesti esitettävä ohjelmaan tehtävien muutosten odotetut vaikutukset älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteutumiseen sekä ohjelmassa määritellyt erityistavoitteet.

Tarkastusten kohteena olevaa ajanjaksoa 2014–2020 koskevassa oikeuskehyksessä kunkin toimenpideohjelman hallintoviranomainen velvoitetaan ottamaan käyttöön tietokoneistettu tietojärjestelmä, jolla tallennetaan ja säilytetään muun muassa seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot kustakin toimesta. Tällä viitataan rahoitustietoihin sekä tuotoksiin ja tuloksiin.

Suositus 5

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille, ja kiinnittää huomiota siihen, että joissakin jäsenvaltioissa etnisellä perusteella toteutettavan tiedonkeruun oikeudellisten rajoitusten lisäksi erityisesti romaneja koskevat erityiset indikaattorit kuuluvat niin kutsuttujen arkaluonteisten tietojen tietosuojajärjestelmän soveltamisalaan (direktiivin 95/46/EY 8 artikla). Henkilöillä on oikeus kieltäytyä tiedonkeruusta. Tämän vuoksi tiedot ERI-rahastoista rahoitettuihin toimiin osallistuvien romanien määristä perustuvat pääasiassa omaehtoisiin ilmoituksiin.

Suositus 6

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.

Komissio painottaa kuitenkin, että suosituksen täysimääräinen täytäntöönpano sen osalta, voidaanko ESR:ää käyttää kaikkien sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta niiden yhteydestä työllisyyteen, edellyttäisi muutosta SEUT-sopimuksen 162 artiklaan, jossa määritetään ESR:n tehtävät.

Komissio katsoo myös, että ESR-asetuksen nojalla voidaan jo nykyisellään ja SEUT-sopimuksen 162 artiklan mukaisesti tulkittuna puuttua romanien integrointiin oikeudellisesti järkevällä tavalla sosiaalista osallistamista koskevan temaattisen tavoitteen kautta.

Tässä yhteydessä ESR:stä voidaan rahoittaa romanien integrointitoimenpiteitä sillä edellytyksellä, että toimenpiteet ovat osa yhtenäistä toimintakokonaisuutta, jolla pyritään vaikkapa epäsuorasti lähentämään romaneita ja työmarkkinoita.

Tämä oikeudellinen tulkinta romanien integrointitoimenpiteiden tukikelpoisuudesta on annettu jäsenvaltioille tiedoksi marraskuussa 2015.

Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei oikeudellista epävarmuutta ole.

Suositus 7

Komissio hyväksyy suosituksen ja harkitsee seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen valmistelun yhteydessä varojen myöntämisperusteita tarkastellessaan sitä, miten sosiaalisen osallistamisen haasteet ja varojen kohdentamisen tarve syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseksi on otettava huomioon.

133

Komissio painottaa, että etnisten tietojen kerääminen on joissain jäsenvaltioissa laitonta ja että se kuuluu kansalliseen toimivaltaan.

Sen lisäksi, että joissain jäsenvaltioissa on lainsäädännöllisiä rajoitteita etniseen taustaan liittyvien tietojen keräämiselle, yksilöillä on oikeus kieltäytyä tietojen keräämisestä. Tiedot ERI-rahastoista rahoitettuihin toimintoihin osallistuvien romanien määristä perustuvatkin pääasiassa omiin ilmoituksiin.

Kaikkien investointiprioriteetin 9.2 osallistujien voidaan katsoa kuuluvan syrjäytyneisiin yhteisöihin, kuten romaneihin, mikä helpottaa kohderyhmästä raportointia ohjelmakaudella 2014–2020.

Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy myös määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Niissä painotetaan tarvetta saattaa kaikki määritelmät kaikkien edunsaajien saataville. Lisäksi toimenpideohjelmissa esitetään käytännön ohjeita johdonmukaisuuden varmistamiseksi indikaattorien määritelmissä.

On olemassa myös uusi vaatimus, jonka mukaan tiedot on kirjattava ja tallennettava kustakin toimesta tietokoneistetusti, jotta ne voidaan tarvittaessa koota yhteen seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja tarkastamista varten (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 24 artiklan 2 kohta).

Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 142 artiklassa todetaan, että välimaksut voidaan keskeyttää kokonaan tai osittain, jos ”seurantajärjestelmän laadussa tai luotettavuudessa tai yhteisiä ja erityisiä indikaattoreita koskevissa tiedoissa on vakava puute”.

Suositus 8 a)

Komissio ei hyväksy suositusta.

Vaikka komissio on aina halukas yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa, kansallisten tilanteiden ja lähestymistapojen moninaisuus ja toissijaisuusperiaatteen noudattamistarve huomioon ottaen komissio ei katso mahdolliseksi tai asianmukaiseksi yhteisten menetelmien kehittämistä tällä alalla.

Suositus 8 b)

Komissio ei hyväksy suositusta, koska se katsoo, että tämä seikka on jätettävä jäsenvaltioiden harkintavaltaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Komissio ei myöskään suunnittele tilastotietojen keräämistä etnisistä taustoista työvoimatutkimuksessa ja Euroopan unionin tulo- ja elinolotilastoihin. Tilastotietojen kerääminen romaniväestöstä on teknisesti ja oikeudellisesti hyvin vaikeaa ja kallista.

QJ-AB-16-018-FI-E    ISSN 1977-5792

Romaniväestö on EU:n laajin etninen vähemmistö. Romaneja arvioidaan olevan 6,2 miljoonaa. Romaniväestö on kuitenkin suurelta osin syrjäytynyt. Kertomuksessa arvioidaan, edistivätkö EU:n toimintapoliittiset aloitteet ja rahoitustuki vaikuttavalla tavalla romanien integrointia Bulgariassa, Espanjassa, Unkarissa ja Romaniassa. Syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, integrointiin on sidottu käytettäväksi noin 1,5 miljardia euroa vuosina 2014-2020. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Euroopan komissio on edistynyt merkittävällä tavalla romanien integrointia edistävien toimintapoliittisten aloitteiden laatimisessa, mutta esteitä ja ongelmia esiintyy edelleen ja lisätoimia vaaditaan sekä komissiolta että jäsenvaltioilta.