EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-5347-7 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/477745 | QJ-AB-16-018-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-5312-5 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/93261 | QJ-AB-16-018-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5329-3 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/65219 | QJ-AB-16-018-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 22.10.2014.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 21.3.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 4.5.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 14.6.2016.

LV
2016

Nr. 14

Īpašais ziņojums

ES politikas iniciatīvas un
finansiālais atbalsts romu
integrācijai: pēdējā
desmitgadē panākts
ievērojams progress,
taču dalībvalstīm
jāiegulda papildu darbs

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja par ziņojuma sagatavošanu atbildīgais loceklis Henri Grethen, un viņam palīdzēja biroja vadītājs Marc Hostert; revīzijas darba grupas pamatsastāvā bija atbildīgais vadītājs Emmanuel Rauch un revidenti Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm un Zhivka Kalaydzhieva. Valodu pakalpojumus sniedza Richard Moore.

Saturs

Glosārijs

Kopsavilkums

Ievads

Romi

Tiesiskais regulējums un politikas satvars

Kā ES sniedz finansiālo atbalstu romu integrācijas pasākumiem

Citu Eiropas un starptautisko organizāciju nozīme saistībā ar romu integrāciju

Revīzijas tvērums un mērķi

Apsvērumi

Ir panākts progress ES un dalībvalstu stratēģiju īstenošanā, taču vairums uzlabojumu iestājās pārāk vēlu, lai ietekmētu 2007.–2013. gada plānošanas periodu

ES politikas iniciatīva romu iekļaušanas jomā tika pieņemta 2011. gadā pēc ES paplašināšanās 2004. un 2007. gadā

Dalībvalstu panāktais progress: tika pieņemtas romu integrācijas valsts stratēģijas, taču dažas nepilnības netika novērstas

Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada periodā romu integrācijas pasākumiem tika pievērsta lielāka uzmanība nekā 2007.–2013. gada periodā

Lai gan 2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā jautājums par romu integrāciju nav skarts, revīzijai atlasītās dalībvalstis bija iekļāvušas to savās darbības programmās

ES līmenī lielāka uzmanība ar romiem saistītajiem jautājumiem tika pievērsta ESI fondu regulējumā 2014.–2020. gadam

2007.–2013. gada plānošanas periodā pieejamie darbības programmu uzraudzības mehānismi nebija piemēroti, lai izvērtētu romu integrācijas pasākumu rezultātus

Lielākā daļa projektu tika īstenoti, kā plānots, taču ne vienmēr tika piemēroti paraugprakses kritēriji, kas veicina romu veiksmīgu iekļaušanu, turklāt bija apgrūtināta projektu īstenošanas rezultātu uzraudzība

Visi pārbaudītie projekti atbilda darbības programmu mērķiem, taču atlases procedūras nebija mērķtiecīgi vērstas uz to, lai atlasītu ar romu iekļaušanu saistītus projektus

Projekti kopumā tika īstenoti saskaņā ar plānu

Konstatēts, ka projektu īstenošanas rezultātus pozitīvi ietekmēja tādu kritēriju piemērošana, kas saistīti ar romiem (piemēram, romu iekļaušanas kopējie pamatprincipi)

2007.–2013. gada rezultātu izvērtēšanu kavēja grūtības iegūt informāciju par romiem

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | Pārbaudītās darbības programmas
II pielikums. | Struktūrfondu pārvaldes struktūras apmeklētajās dalībvalstīs
III pielikums. | Romu iekļaušanas kopējie pamatprincipi

Komisijas atbilde

Glosārijs

Darbības programma (DP): darbības programmā (DP) izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī tas, kā ES līdzekļi (ES un valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietoti projektu finansēšanai attiecīgajā periodā (parasti septiņos gados). Šiem projektiem jāpalīdz sasniegt noteiktu skaitu mērķu, kas konkretizēti darbības programmas prioritārajos virzienos. Katram fondam kohēzijas jomā (ERAF, Kohēzijas fonds un ESF) ir darbības programmas. DP sagatavo dalībvalsts, un Komisijai tā jāapstiprina, pirms var veikt maksājumus no ES budžeta. Attiecīgajā periodā darbības programmās drīkst veikt izmaiņas tikai tad, ja abas puses tam piekrīt.

Diskriminācija: Direktīvā 2000/43 definēti divi diskriminācijas veidi:

o(..) “Tiešā diskriminācija iestājas tad, kad salīdzināmā situācijā pret vienu personu izturas, ir izturējušies vai izturētos sliktāk nekā pret otru personu rases vai etniskas piederības dēļ. (..)

oNetiešā diskriminācija iestājas tad, kad acīmredzami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse nostāda kādas rasu vai etniskas piederības personas īpaši nelabvēlīgā situācijā, salīdzinot ar citām personām, ja vien šāds noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi attaisnojams ar tiesisku mērķi un ja vien tas nav proporcionāls un vajadzīgs šāda mērķa sasniegšanas līdzeklis.”

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF): Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, mazinot reģionu galvenās atšķirības. To dara, sniedzot finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un veicot produktīvas investīcijas, kas sekmē jaunu darbavietu radīšanu, galvenokārt uzņēmumos.

Eiropas Sociālais fonds (ESF): Eiropas Sociālā fonda (ESF) mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot nodarbinātības un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumu starpniecību), veicinot augstu nodarbinātības līmeni un radot vairāk un labākas darbavietas.

Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi (ESI fondi): Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi (ESI fondi) ir Eiropas Savienības instrumenti, ko izmanto, lai mazinātu tās dažādo reģionu attīstības līmeņu atšķirības un lai palīdzētu mazāk attīstītiem reģioniem sasniegt citu reģionu līmeni. Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu, šie fondi palīdz sasniegt mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

Ex ante nosacījumi: ex ante nosacījumi ir kritēriji, kas noteikti partnerattiecību nolīgumos un ko uzskata par obligātiem priekšnoteikumiem partnerattiecību nolīgumos paredzētā ES atbalsta efektīvai un lietderīgai izmantošanai. Sagatavojot ERAF, Kohēzijas fonda un ESF darbības programmas 2014.–2020. gada plānošanas periodam, dalībvalstīm ir jānovērtē, vai šie nosacījumi ir izpildīti. Ja tie nav izpildīti, ir jāsagatavo rīcības plāni, lai nodrošinātu nosacījumu izpildi līdz 2016. gada 31. decembrim.

Institucionālā diskriminācija: diskriminācija, kas iesakņojusies organizatoriskajās struktūrās un procedūrās.

Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi (KVAI): konkrētām valstīm adresēti ieteikumi (KVAI) ir ieteikumi, kuri saistīti ar strukturālajām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, izmantojot daudzgadu ieguldījumus, kuri attiecas tieši uz Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondi) darbības jomu, kā noteikts īpašajās fondu regulās. KVAI pieņem Komisija saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu.

Kopējie pamatprincipi: kopējie pamatprincipi ir desmit kritēriju kopums, ko piemēro, lai nodrošinātu romu iekļaušanas iniciatīvu veiksmīgu īstenošanu. Šie principi tika apspriesti Eiropas platformas romu iekļaušanai pirmajā sanāksmē 2009. gadā Prāgā. Pēc tam tos kā pielikumu pievienoja 2009. gada 8. jūnijā notikušās Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes sanāksmes secinājumiem.

Koprezultāts: tūlītējas pārmaiņas, kas tiešajiem adresātiem rodas pēc dalības intervences pasākumā (piemēram, uzlabota piekļuve teritorijai pēc ceļa uzbūves, praktikanti, kuri atraduši darbu).

Nevalstiska organizācija (NVO): terminu “nevalstiska organizācija” (NVO) izmanto attiecībā uz dažādām organizācijām, kurām ir raksturīgas turpmāk uzskaitītās iezīmes:

otās nav izveidotas, lai gūtu peļņu; kaut arī tās var algot darbiniekus un iesaistīties ienesīgās darbībās, tās neizdala peļņu saviem dalībniekiem;

otās ir brīvprātīgas iedzīvotāju apvienības;

oto darbība ir zināmā mērā reglamentēta vai institucionalizēta (piemēram, tām ir statūti vai cits reglamentējošs dokuments, kurā noteikts to virsuzdevums, mērķi un darbības tvērums), jo tās atskaitās saviem dalībniekiem un līdzekļu devējiem;

otās ir neatkarīgas, it īpaši no valsts un publiskā sektora iestādēm, politiskām partijām un komercorganizācijām.

Romu integrācijas valsts stratēģija (RIVS): Komisija aicināja ikvienu dalībvalsti, kurā dzīvo romi, sagatavot romu integrācijas valsts stratēģiju (RIVS) 2011.–2020. gada periodam vai, ja stratēģija jau bija izstrādāta, pielāgot to, lai sasniegtu ES mērķus romu integrācijas jomā, kā arī paredzēt mērķtiecīgas darbības un pietiekamu finansējumu (valsts, ES un citu finansējumu), lai sasniegtu šos mērķus. Šajās stratēģijās būtu jāierosina arī risinājumi, lai likvidētu pastāvošos šķēršļus ES finansējuma efektīvākai izmantošanai un veidotu pamatu stingram uzraudzības mehānismam nolūkā nodrošināt romiem konkrētus rezultātus. Dažām dalībvalstīm nav RIVS stratēģijas kā tādas, taču tās vietā ir “integrētu pasākumu kopums”.

Segregācija/desegregācija:

oSegregāciju izraisa vairāki faktori, tostarp diskriminējošas darbības, kā arī ekonomiskie un demogrāfiskie mehānismi. Segregācijai ir raksturīga sociāli atstumtu grupu locekļu fiziska un sociāla nošķiršana no tādu grupu locekļiem, kas nav sociāli atstumtas, kā arī nevienlīdzīga piekļuve vispārējas nozīmes, iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem.

oDesegregācija ir darbības, ko veic, lai likvidētu segregāciju. Desegregācijas pasākumiem būtu jārada apstākļi, lai tiktu nodrošināta vienlīdzīga piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem, tostarp izglītībai, mājokļiem, darba tirgum, veselības aprūpei un citiem būtiskiem pakalpojumiem.

Sociālā iekļaušana: process, kurā tiek uzlaboti nosacījumi, lai personas un grupas varētu piedalīties sabiedrības norisēs.

Sociālās iekļaušanas mērķis ir nodrošināt iespēju nabadzīgiem un sociāli atstumtiem iedzīvotājiem izmantot priekšrocības, ko sniedz globālo iespēju attīstība. Sociālā iekļaušana nodrošina, ka iedzīvotāji var piedalīties tādu lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņu dzīvi, un ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve tirgiem un pakalpojumiem, kā arī politiskajai, sociālajai un fiziskajai telpai.

Starpniekstruktūra: Starpniekstruktūra ir jebkura publiska vai privāta struktūra vai dienests, kas darbojas vadošās iestādes pakļautībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus attiecībā pret atbalsta saņēmējiem, kuri īsteno darbības.

Tiešie rezultāti: tas, kas ir izveidots vai paveikts ar intervences pasākumam piešķirtajiem resursiem (piemēram, lauksaimniekiem izsniegtās dotācijas, bezdarbniekiem sniegtie apmācību kursi, jaunattīstības valstī uzbūvētais ceļš).

Vadošā iestāde: vadošā iestāde ir valsts, reģionālā vai vietējā publiskā sektora iestāde (vai jebkura cita publiska vai privāta struktūra), kuru darbības programmas pārvaldībai ir izraudzījusies dalībvalsts. Tās pienākumos ietilpst atlasīt finansējamos projektus, uzraudzīt projektu īstenošanu un ziņot Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem rezultātiem.

Valsts kontaktpunkts romu integrācijai (VKRI): valsts kontaktpunkts romu integrācijai (VKRI) ir valsts iestāde, kuras uzdevums ir koordinēt romu integrācijas valsts stratēģijas/integrētu politikas pasākumu kopuma izstrādi un īstenošanu.

Kopsavilkums

I

Eiropas romi ir tikuši pakļauti diskriminācijai, kopš viņi pirms vairākiem gadsimtiem ieradās tagadējās Eiropas Savienības teritorijā. Mūsdienās romi ir lielākā ES etniskā minoritāte, un tiek lēsts, ka to skaits ir sasniedzis 6,2 miljonus, un tā ir lielākoties sociāli atstumta minoritāte. Dalībvalstīs, kurās romu koncentrācija ir vislielākā, romi veido 15–20 % no skolēnu skaita un no jaunajiem darba tirgus dalībniekiem.

II

ES finansiālo atbalstu sociālās iekļaušanas pasākumiem kopumā, tostarp pasākumiem romu integrācijas veicināšanai, galvenokārt sniedz no Eiropas Reģionālās attīstība fonda (ERAF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF). Summa, kas novirzīta konkrēti romu integrācijas iniciatīvām, nav uzskaitīta. Taču dalībvalstu plānošanas dokumenti liecina, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomiskajai integrācijai ir atvēlēti aptuveni 1,5 miljardi EUR. Par 2007.–2013. gada plānošanas periodu līdzīgi provizoriski dati nav pieejami.

III

Palāta, veicot revīziju, vērtēja, vai ES politikas iniciatīvas un finansiālais atbalsts, kas sniegts no ERAF un ESF, ir efektīvi veicinājuši romu integrāciju. Konkrētāk, Palāta pārbaudīja, vai

—ES un valsts stratēģijas romu integrācijai veicināja ERAF un ESF līdzekļu efektīvu izmantošanu romu integrācijas pasākumiem katrā plānošanas periodā;

—ERAF un ESF noteikumi katram plānošanas periodam bija izstrādāti tā, lai nodrošinātu efektīvu atbalstu romu integrācijas pasākumiem, un vai

—projekti, kas īstenoti 2007.–2013. gada plānošanas periodā, izmantojot ERAF un ESF finansējumu, efektīvi veicināja romu integrāciju.

Revīzijas darbs tika veikts Komisijā un četrās dalībvalstīs (Bulgārijā, Spānijā, Ungārijā un Rumānijā) un aptvēra laikposmu no 2007. līdz 2015. gadam.

IV

Palāta konstatēja, ka Komisija ir panākusi ievērojamu progresu, nosakot ES politikas iniciatīvas romu integrācijas veicināšanai, un ka visas apmeklētās dalībvalstis līdz 2012. gadam bija izstrādājušas romu integrācijas valsts stratēģiju (RIVS), taču šie pasākumi bija īstenoti pārāk vēlu, lai ietekmētu ERAF un ESF darbības programmu (DP) izstrādi un projektu atlasi 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Šīm romu integrācijas valsts stratēģijām joprojām piemīt vairāki trūkumi. Pirmkārt, valsts stratēģijās nav norādīts, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, lai īstenotu ierosinātos pasākumus romu integrācijas jomā. Stratēģijās nav arī norādīts finansējuma apjoms, kas šādiem pasākumiem pieejams no valsts budžeta un no ES budžeta, proti, no ERAF un ESF. Otrkārt, pienācīga uzmanība nav pievērsta diskriminācijas novēršanai un neiecietīgai attieksmei pret čigāniem. Treškārt, revīzijai atlasītajās dalībvalstīs, izstrādājot RIVS, ne vienmēr tika ņemta vērā nepieciešamība panākt pilsoniskās sabiedrības organizāciju, it īpaši romu kopienas pārstāvošu organizāciju, aktīvu līdzdalību. Visbeidzot, RIVS izstrādes un īstenošanas koordinācijai izveidoto valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) nozīmi reizēm mazina resursu un pienākumu neatbilstība.

V

Attiecībā 2014.–2020. gada periodu ir konstatēti vairāki uzlabojumi, piemēram, norāde uz romu integrāciju ir skaidri minēta Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondu) regulā un ir ieviesta īpaša finansēšanas prioritāte. Turklāt dalībvalstīm, uz kurām attiecas konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI), kas saistīti ar romu integrāciju, ir pienākums atvēlēt finansējumu romu integrācijas veicināšanai. Tomēr Palāta uzskata, ka nepieciešams papildu darbs gan Komisijas, gan arī dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu, ka minētās pārmaiņas materializēsies projektos, kas sniegs lielāku ieguldījumu romu integrācijā dalībvalstīs.

VI

Tika konstatēts, ka, īstenojot lielāko daļu revīzijas laikā pārbaudīto ERAF un ESF projektu, ir sasniegti to vispārīgie mērķi, taču šie mērķi ne vienmēr bija saistīti konkrēti ar romiem. Palāta konstatēja arī, ka projekti, kas atlasīti un īstenoti atbilstīgi Padomes pieņemtajiem paraugprakses kritērijiem – romu integrācijas kopējiem pamatprincipiem –, sniedz iespēju efektīvāk veicināt romu integrāciju. Turklāt Palāta konstatēja, ka romu integrācijas projektu nodrošinātā progresa uzraudzība ir bijusi sarežģīta, galvenokārt tādēļ, ka datos, kas attiecas uz šajos projektos iesaistītajiem romiem, bija vērojami trūkumi saistībā ar šo datu pieejamību un kvalitāti. Visaptverošu un pamatotu datu trūkums ir problēma, kas ietekmē ne tikai projektu kvalitāti, bet arī politikas izstrādi ES un valstu līmenī. Ja vien netiks nodrošināta ātra rīcība, šāda situācija saglabāsies nemainīga arī 2014.–2020. gada periodā.

VII

Palāta šajā ziņojumā sniedz turpmāk izklāstītos ieteikumus.

1. ieteikums

Dalībvalstīm, pārskatot RIVS vai grozot tās,

a)jānosaka, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, lai īstenotu stratēģijā ierosinātos pasākumus romu integrācijas jomā. RIVS jānorāda finansējuma apjoms, kas šādiem pasākumiem pieejams no valsts budžeta un no ES budžeta, proti, no ERAF un ESF. Dalībvalstīm arī oficiāli jāapņemas nodrošināt, ka centienus īstenot pasākumus romu integrācijas veicināšanai neapdraud politisko prioritāšu īstermiņa pārmaiņas;

b)jāiekļauj rādītāji un mērķa vērtības, kas attiecas uz diskriminācijas novēršanu vai, konkrētāk, neiecietīgas attieksmes pret čigāniem mazināšanu. 2014.–2020. gada plānošanas periodā šie rādītāji arī jāņem vērā, izstrādājot pasākumus ESI fondu ietvaros un ievērojot Rasu vienlīdzības direktīvas prasības, lai veicinātu sociāli atstumto romu kopienu integrāciju;

c)jānodrošina, ka, plānojot un īstenojot romu integrācijas pasākumus, notiek regulāra apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp ar romu kopienas pārstāvjiem, un to viedoklis tiek ņemts vērā;

d)precīzāk jānosaka valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) loma RIVS īstenošanā un jānodrošina, ka kontaktpunktu tiesības un pienākumi ir atbilstīgi tiem atvēlētajiem resursiem.

2. ieteikums

a)Komisijai, pārskatot attiecīgās darbības programmas, jānodrošina, ka pasākumi, kas veikti, izmantojot ESI fondus, veicina integritāti un ietver noteikumus cīņai pret segregāciju. Darbības programmās skaidri jāapraksta segregāciju veicinoša prakse un tā nepārprotami jāizslēdz no ESI fondu ietvaros atbalstāmajām darbībām, (nevis tikai jāpiemin apsvērumos), turklāt šai sakarā īpaša uzmanība jāpievērš projektiem izglītības un mājokļu jomā. Tādējādi tiktu stiprināta saikne starp KVAI un ESI fondu izmantošanu.

b)Darbības programmu uzraudzības komiteju sanāksmēs Komisijai pilnībā jāizmanto informācija, kas iekļauta ziņojumos, kuri dalībvalstīm jāsniedz kopš 2016. gada saskaņā ar Padomes Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem, kā arī jāizmanto secinājumi, kas izriet no minētās informācijas. Šādi varēs nodrošināt ziņojumos konstatēto problēmu risināšanu ar ESI fondu un/vai dalībvalstu finansējuma palīdzību, piemēram, novirzot finansējumu jomām, kurās konstatēti trūkumi.

3. ieteikums

Dalībvalstīm, izsakot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un atlasot projektus, jāizmanto romu integrācijas paraugprakses kritēriji (piemēram, Padomes desmit kopējie pamatprincipi). Ja iespējams, jāorganizē konkursi, lai atlasītu ilgtermiņa projektus, kas atbalstītu sociāli atstumtās romu kopienas. Visbeidzot, visos iespējamos gadījumos jāparedz, ka ESI fondu finansējuma priekšnosacījums ir projektu ilgtspēja pēc to pabeigšanas, kad ES finansējums vairs netiek piešķirts. Šie aspekti jāņem vērā, arī izdarot izmaiņas 2014.–2020. gada darbības programmās.

4. ieteikums

Komisijai nākamajā plānošanas periodā vai pārskatot darbības programmas jānodrošina, ka romu integrācijas mērķi, kas iekļauti RIVS, atbilstīgos gadījumos tiek ietverti ESI fondu regulējumā visos darbības līmeņos. Šajā kontekstā Komisijai jānodrošina, ka tiek vākti uzticami dati, kas ļautu uzraudzīt un novērtēt panākto progresu gan atsevišķu projektu īstenošanā, gan arī visos pārvaldes līmeņos.

5. ieteikums

Dalībvalstīm atbilstīgos gadījumos jāpapildina ESI fondu regulējumā paredzētie kopējie iznākumu un rezultātu rādītāji ar rādītājiem, kas attiecas uz romiem. Šie rādītāji jāsaskaņo ar rādītājiem, kas noteikti RIVS, un turpmāk jāizmanto 2014.–2020. gada plānošanas perioda programmu uzraudzībā. Šo rādītāju pamatā varētu būt Pamattiesību aģentūras 2016. gadā izstrādātie rādītāji.

6. ieteikums

Gatavojoties nākamajam plānošanas periodam, dalībvalstīm jāapsver sadarbības iespējas nolūkā panākt juridisko noteiktību jautājumā par to, vai ESF var izmantot, lai finansētu sociālās iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no to saiknes ar nodarbinātību. Juridiskās nenoteiktības novēršana ļautu dalībvalstīm pilnībā izmantot ESF sociālās iekļaušanas mērķim, tostarp pasākumiem cīņā pret diskrimināciju.

7. ieteikums

Komisijai jāapsver iespēja ierosināt grozījumus tiesību aktos par ESI fondiem, lai nodrošinātu, ka plānošanas periodā, kas sāksies 2020. gadā, finansējuma sadalē dažādām dalībvalstīm tiktu ņemti vērā konkrēti sociālās iekļaušanas rādītāji, it īpaši sociāli atstumto grupu, piemēram, romu, īpatsvars sabiedrībā. Komisijai jānodrošina, lai papildu ESI fondu finansējums, kas būs pieejams dalībvalstīm pēc šīm pārmaiņām, tiktu novirzīts konkrētajam mērķim, proti, sociāli atstumto kopienu atbalstam.

8. ieteikums

a)Komisijai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu kopīgu metodoloģiju, kas nodrošina būtiskus datus par romu kopienu nolūkā uzraudzīt to sociālo iekļaušanu, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un ES tiesību aktus, tostarp pastāvošās iespējamās atkāpes. Tas jāpaveic, vēlākais, līdz laikam, kad gatavo nākamo plānošanas periodu.

b)Komisijai jāmudina dalībvalstis, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un ES tiesību aktus, tostarp pastāvošās iespējamās atkāpes, nākamos divus gadus visaptverošā veidā vākt statistikas datus par etnisko izcelsmi. Eurostat varētu iekļaut attiecīgos jautājumus apsekojumos, piemēram, darbaspēka apsekojumā, kā arī Eiropas Savienības statistikā par ienākumiem un dzīves apstākļiem.

Ievads

Romi

01

Romi Eiropā ir to grupu pēcteči, kuras pameta Indijas subkontinentu aptuveni pirms 1000 gadiem un sāka ierasties mūsdienu Eiropas Savienības teritorijā 14. gadsimtā. Līdz 1450. gadam romi bija apmetušies gandrīz visā Eiropā. Romus sāka deportēt un izraidīt no Centrāleiropas jau tolaik. Termins “romi” attiecas uz dažādām grupām (sk. 1. izcēlumu), kurām ir kopīgas atsevišķas kultūras iezīmes un kuras ilgstoši ir bijušas sociāli atstumtas no Eiropas sabiedrības.

1. izcēlums

Ko Palāta apzīmē ar terminu “romi”?

Kā norāda Eiropas Padome¹, ar terminu “romi” tiek apzīmēti romi, sinti, kali un saistītās grupas Eiropā, tostarp ceļotāji un austrumu grupas (domi un lomi), un termins “romi” ietver attiecīgo grupu lielu daudzveidību, tostarp personas, kuras identificē sevi kā čigānus.

Lai gan šo grupu kultūras un etniskā identitāte nav viendabīga, praktisku apsvērumu dēļ Palāta ir izmantojusi vārdu “romi” attiecībā uz visām šīm grupām.

02

Šodien romi ir lielākā etniskā minoritāte Eiropā. Aplēses par kopienas lielumu ievērojami atšķiras – tā varētu ietvert 10 līdz 12 miljonus cilvēku. No šā skaita aptuveni 6,2 miljoni dzīvo ES, vairākums – centrālajās un austrumu dalībvalstīs. Lielākā daļa romu Eiropā (80–85 %) patlaban piekopj vietsēžu dzīvesveidu². Romus, kuri saglabājuši klejotāju dzīvesveidu, nevajadzētu jaukt ar romiem, kuri no kādas ES dalībvalsts pārceļas uz dzīvi citā dalībvalstī. 1. attēlā redzama romu koncentrācija ES, kandidātvalstīs³ un potenciālajās kandidātvalstīs⁴.

1. attēls

Aplēstais romu skaits ES, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (2012. gads)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eiropas Padomes datiem.

03

Aptuveni četras piektdaļas no aplēstā romu skaita ES dzīvo astoņās dalībvalstīs, kuras minētas 1. tabulā. Dalībvalstīs, kurās romu koncentrācija ir vislielākā (Bulgārijā, Slovākijā, Rumānijā un Ungārijā), romi veido 15–20 % no skolēnu skaita un no jaunajiem darba tirgus dalībniekiem.

1. tabula

Dalībvalstis, kurās ir lielākais aplēstais romu skaits

Dalībvalsts | Vidējais aplēstais romu skaits | Minimālā aplēse | Maksimālā aplēse
Personu skaits | % no iedzīvotāju kopskaita
Rumānija | 1 850 000 | 8,6 % | 1 200 000 | 2 500 000
Bulgārija | 750 000 | 9,9 % | 700 000 | 800 000
Ungārija | 750 000 | 7,5 % | 500 000 | 1 000 000
Spānija | 750 000 | 1,6 % | 500 000 | 1 000 000
Slovākija | 490 000 | 9,0 % | 380 000 | 600 000
Francija | 400 000 | 0,6 % | 300 000 | 500 000
Čehijas Republika | 200 000 | 1,9 % | 150 000 | 250 000
Grieķija | 175 000 | 1,5 % | 50 000 | 300 000
Kopā | 5 365 000 | 3,0 % | 3 780 000 | 6 950 000
Kopā visās ES dalībvalstīs | 6 197 100 | 1,2 % | 4 368 700 | 8 025 500

Piezīme: skaitliskie dati par visu ES ietver Horvātiju.

Avots: Eiropas Padome, Estimates and official numbers of Roma in Europe [“Aplēses un oficiālie dati par romiem Eiropā”], 2012. gada jūlijs.

Tiesiskais regulējums un politikas satvars

04

ES līgumi ir galvenais juridiskais pamats visām ES iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt sociālo iekļaušanu kopumā un it īpaši romu integrāciju. Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pants ir sevišķi būtisks – cita starpā tas aizsargā minoritātēm piederošu personu tiesības (sk. 2. izcēlumu).

2. izcēlums

Līguma par Eiropas Savienību 2. pants

“Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.”

05

Turklāt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. pantā ir noteikts ES mērķis apkarot diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ – attiecīgus pasākumus paredz Padome (LESD 19. pants). LESD 21. pants paredz tiesības ES pilsoņiem brīvi pārvietoties un dzīvot ES.

06

Romu integrācijas pasākumu īstenošanai ir būtiski arī šādi tiesību akti un politikas instrumenti:

—Eiropas Savienības Pamattiesību harta, ko pieņēma 2000. gadā⁵, un jo īpaši tās 21. pants par diskriminācijas novēršanu. Harta kļuva juridiski saistoša pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī;

—divas 2000. gadā pieņemtas Padomes direktīvas par vienlīdzīgu attieksmi⁶, proti, Rasu vienlīdzības direktīva, kas aizliedz diskrimināciju rasu vai etniskās piederības dēļ dažādās jomās, kā arī Direktīva par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību, kas ietver noteikumus par vienlīdzīgu attieksmi darbavietā;

—Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada Direktīva par ES pilsoņu tiesībām uz brīvu pārvietošanos⁷;

—Padomes 2008. gada Pamatlēmums par cīņu pret rasismu un ksenofobiju⁸, kurā formulēta vienota krimināltiesiska pieeja cīņai pret rasistiskiem un ksenofobiskiem izteikumiem un noziegumiem;

—Padomes 2013. gada Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem⁹, kā arī

—Komisijas 2011. gada paziņojums par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam¹⁰, kurā noteikti arī Pamattiesību aģentūras uzdevumi šai sakarā¹¹.

07

Pašreizējās ES politikas prioritātes, kas vērstas uz romu integrācijas veicināšanu, izriet no stratēģijas “Eiropa 2020”, kuru pieņēma 2010. gadā un kuras mērķis ir panākt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi Eiropā. Lai izvērtētu progresu virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, attiecībā uz ES kopumā tika noteikti pieci pamatmērķi. Romu integrācijas politikas veiksmīga īstenošana var ietekmēt trīs no šiem pieciem mērķiem (tos, kas attiecas uz izglītību¹², nodarbinātību¹³ un cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību¹⁴) dalībvalstīs ar lielu romu īpatsvaru.

08

Šajā ziņojumā, aprakstot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ES dalībvalstīs dzīvojošo romu dzīves apstākļus un situāciju cilvēktiesību jomā¹⁵, izmanto abus terminus – “integrācija” un “iekļaušana” (sk. 3. izcēlumu).

3. izcēlums

Terminu “integrācija” un “iekļaušana” savstarpējā aizstājamība

Vārdus “integrācija” un “iekļaušana” bieži vien savstarpēji aizstāj un lieto, lai aprakstītu tādu politisko iniciatīvu vispārējos mērķus, kuras vērstas uz romu situācijas uzlabošanu.

Vārdu “integrācija” biežāk lieto saistībā ar iniciatīvām, kuru mērķis ir aizsargāt pamattiesības un vērtības (kā aprakstīts LES 2. pantā). Šo terminu mēdz lietot romu integrācijas stratēģijās.

Vārdu “iekļaušana” biežāk lieto saistībā ar sociālajām un ekonomiskajām iniciatīvām. Šis termins tiek izmantots, piemēram, stratēģijā “Eiropa 2020”, kuras mērķis ir panākt gudru, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi.

Kā ES sniedz finansiālo atbalstu romu integrācijas pasākumiem

09

Lielāko daļu ES finansiālā atbalsta sociālajai integrācijai (tostarp romu integrācijas pasākumu līdzfinansēšanai) sniedz galvenokārt no Eiropas Sociālā fonda (ESF), kā arī no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) saistībā ar ES kohēzijas politikas īstenošanu. Ir pieejami arī citi fondi, kurus izmanto saskaņā ar īpašām programmām, ko tieši pārvalda Komisija¹⁶.

10

ESF un ERAF līdzekļus izmanto, īstenojot valstu un reģionālās daudzgadu darbības programmas (DP), ko sagatavo dalībvalstis un apstiprina Komisija. Katrā DP kopējie pieejamie līdzekļi ir sadalīti dažādiem programmas prioritārajiem virzieniem.

11

ERAF un ESF budžets 2007.–2013. gadam bija attiecīgi aptuveni 201 miljards EUR un 76 miljardi EUR. 2014.–2020. gada plānošanas periodā ERAF un ESF ir Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondu) sastāvdaļa¹⁷; to kopējais budžets visam plānošanas periodam ir aptuveni 197 miljardi EUR (ERAF) un 86 miljardi EUR (ESF).

12

Minēto summu daļa, kas novirzīta konkrēti romu integrācijas iniciatīvām, nav uzskaitīta. Taču, pamatojoties uz dalībvalstu plānošanas dokumentiem, Palāta var secināt, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālajai un ekonomiskajai integrācijai ir atvēlēti aptuveni 1,5 miljardi EUR (sk. arī 69. punktu un 6. tabulu). Par 2007.–2013. gada plānošanas periodu līdzīgi provizoriski dati nav pieejami.

Citu Eiropas un starptautisko organizāciju nozīme saistībā ar romu integrāciju

13

Eiropas Padome bija pirmā iestāde, kas Eiropas līmenī rosināja jautājumu par romu integrāciju. Jau vairāk nekā 40 gadus tā darbojas, lai cīnītos pret romu diskrimināciju un uzlabotu sociāli atstumto romu kopienu integrāciju.

14

Romu integrācijas jomā, veicot atšķirīgus uzdevumus, aktīvi darbojas arī citas starptautiskās organizācijas, piemēram, Pasaules Banka, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs), kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma.

1Eiropas Padome, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues [“Ar romu jautājumiem saistīto terminu aprakstošs glosārijs”], 2012.

2“ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam”, COM(2011) 173 galīgā redakcija, 5.4.2011.

3Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija un Turcija.

4Bosnija un Hercegovina, kā arī Kosova*.

5Eiropas Savienības Pamattiesību harta (OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.).

6Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīva 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (“Rasu vienlīdzības direktīva”) (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.), Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (“Direktīva par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību”) (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

7Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.). It īpaši tās 6. un 7. pants attiecīgi par tiesībām uzturēties uz laiku līdz trim mēnešiem un par tiesībām uzturēties ilgāk nekā trīs mēnešus.

8Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmums par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm.

9Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.).

10COM(2011) 173 galīgā redakcija.

11Pamattiesību aģentūras uzdevumi saistībā ar romu integrācijas valsts stratēģijām ir šādi: a) sniegt īpašās zināšanas ES iestādēm; b) vākt datus; c) sadarboties ar dalībvalstīm, lai piedāvātu mehānismus, kas ļautu sniegt pierādījumus par panākto progresu.

12Mērķi izglītības jomā ir samazināt izglītību priekšlaicīgi pametušo iedzīvotāju īpatsvaru zem 10 % un panākt, lai vismaz 40 % iedzīvotāju vecumā no 30 līdz 34 gadiem iegūtu trešā līmeņa izglītību.

13Mērķis ir panākt, lai 75 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem būtu nodarbināti.

14Mērķis ir panākt, lai vismaz par 20 miljoniem tiktu samazināts to cilvēku skaits, kuri cieš trūkumu vai ir sociāli atstumti, vai ir pakļauti šādam riskam.

15Šāda pieeja atbilst Eiropas Savienības Padomes definīcijai, kas sniegta tās secinājumos par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam – Eiropas Savienības Padomes secinājumi (2011. gads), Padomes secinājumi par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam, Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes 3089. sanāksme, Brisele, 2011. gada 19. maijs.

16Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI) 2014.–2020. gadam; tās priekštece bija Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programma “PROGRESS” (2007.–2013.); programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” (2014.–2020. gads); tās priekšteces bija programma “Pamattiesības un pilsonība”, programma Daphne III, kā arī programmas “PROGRESS” abas sadaļas –“Diskriminācijas novēršana un daudzveidība” un “Dzimumu līdztiesība”.

172014.–2020. plānošanas periodā ERAF, ESF un Kohēzijas fonds kopā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) veido Eiropas struktūrfondus un investīciju fondus (ESI fondi).

Revīzijas tvērums un mērķi

15

Palāta, veicot revīziju, vērtēja, vai ES politikas iniciatīvas, kā arī ERAF un ESF sniegtais finansiālais atbalsts ir efektīvi veicinājuši romu integrāciju. Palātas veiktā revīzija aptvēra gan 2007.–2013. gada, gan arī 2014.–2020. gada plānošanas periodus. Konkrētāk, Palāta pārbaudīja, vai

—ES regulējums un valsts stratēģijas romu integrācijai veicināja ERAF un ESF līdzekļu efektīvu izmantošanu romu integrācijas pasākumiem katrā plānošanas periodā;

—ERAF un ESF noteikumi katram plānošanas periodam bija izstrādāti tā, lai nodrošinātu efektīvu atbalstu romu integrācijas pasākumiem, un vai

—projekti, kas īstenoti, izmantojot ERAF un ESF finansējumu 2007.–2013. plānošanas periodā, efektīvi veicināja romu integrāciju.

16

Revīzijas pierādījumus savāca, iztaujājot Komisijas un dalībvalstu ierēdņus, kā arī projektu koordinatorus un dalībniekus. Palāta pārbaudīja arī dokumentus, kas iegūti no ES un dalībvalstu iestādēm un projektu koordinatoriem.

17

Palāta vispirms vērtēja atbalstu, ko romu integrācijas jomā sniegusi Komisija. Šis atbalsts ietvēra ES tiesību aktus, politikas programmas un īpašus ieteikumus, kuros aprakstītas ES prioritātes un mērķi; Palāta pārbaudīja minētos dokumentus saistībā ar iniciatīvām, kas tika īstenotas gan 2007.–2013. gada, gan arī 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Palāta vērtēja arī to, kā Komisija nodrošināja pamattiesību ievērošanu. Šī revīzijas darba daļa tika veikta Komisijas ģenerāldirektorātos (ĢD), kuri visciešāk saistīti ar politikas jomām, kas attiecas uz romu integrāciju, proti, Tiesiskuma un patērētāju ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, kā arī Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD¹⁸.

18

Palāta pārskatīja arī dalībvalstu stratēģiskās programmas romu integrācijas veicināšanai un it īpaši romu integrācijas valsts stratēģijas (RIVS). Palāta uzskatīja, ka romu integrācijas pasākumiem, kas tika atbalstīti no ERAF un ESF, bija jābūt cieši saistītiem ar minētajām programmām, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku efektivitāti. Palāta arī pārbaudīja, vai apmeklētajās dalībvalstīs tiek īstenotas atbilstīgas administratīvās procedūras, lai veiksmīgi īstenotu to stratēģiskās programmas romu integrācijai. Romu integrācijas valsts stratēģiju izstrādes un īstenošanas koordinēšana ir valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) kompetencē. Tādēļ Palāta organizēja tikšanās ar VKRI pārstāvjiem četrās apmeklētajās dalībvalstīs, proti, Bulgārijā, Spānijā, Ungārijā un Rumānijā, kā arī citās valstīs – Vācijā, Grieķijā, Francijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē, lai iegūtu plašāku informāciju par valsts stratēģijām un par iespējamajām izmaiņām, kas stratēģiju, plānu un programmu izstrādē veiktas abos plānošanas periodos.

19

Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu Palāta izvērtēja arī to, kā izstrādātas, īstenotas un uzraudzītas ERAF un ESF darbības programmas, lai novērtētu to spēju efektīvi atbalstīt romu integrācijas pasākumus. Palāta pārbaudīja šajā periodā īstenotu projektu paraugu, lai izvērtētu to ieguldījumu sociāli atstumto romu integrācijas jomā. Palātas novērtējums par ESI fondu izlietojumu 2014.–2020. gada periodā aprobežojās ar to, ka tika noteikti ERAF un ESF aspekti, kas bija būtiski romu integrācijai, jo revīzija notika plānošanas perioda pašā sākumā.

20

Palāta izvēlējās četras dalībvalstis (Bulgāriju, Spāniju, Ungāriju un Rumāniju), ņemot vērā attiecīgajās valstīs dzīvojošo romu skaitu, kā arī ņemot vērā to, ka šīs valstis bija atvēlējušas lielu finansējuma daļu politikas jomām, kuras, iespējams, varēja nodrošināt atbalstu romu integrācijas iniciatīvām¹⁹.

21

Četrās apmeklētajās dalībvalstīs Palāta atlasīja septiņas 2007.–2013. gada plānošanas perioda ERAF un ESF darbības programmas, kuras tā uzskatīja par būtiskām romu integrācijas iniciatīvu īstenošanai, un pārbaudīja kopumā 19 projektus, kas īstenoti saskaņā ar šim darbības programmām²⁰ (sk. I pielikumu); šie projekti tika atlasīti, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza dalībvalstu iestādes. Palāta galveno uzmanību pievērsa projektiem izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu jomā, taču tika pārbaudīti arī projekti, kas saistīti ar citām jomām, piemēram, sociālo iekļaušanu vai diskriminācijas novēršanu (sk. 5. tabulu). Visi atlasītie projekti bija pabeigti līdz 2013. gadam. To iestāžu saraksts, kuras atbildīgas par šīs revīzijas laikā pārbaudīto projektu atlasi un īstenošanu, iekļauts II pielikumā.

22

Palātas revīzijas kritēriji ir balstīti uz EURoma tīkla²¹ pieredzi – tīkls ir izdevis ieteikumus²², lai nodrošinātu romu integrācijas iniciatīvu veiksmīgu īstenošanu. Palāta apmeklēja arī Pamattiesību aģentūru (FRA), lai iegūtu informāciju par datu vākšanu²³.

23

Būtiskākie no šiem kritērijiem ir desmit kopējie pamatprincipi vai 10 KP; tie parādīti 2. attēlā un plašāk aprakstīti III pielikumā. Šie principi tika apspriesti Eiropas platformas romu iekļaušanai pirmajā sanāksmē 2009. gadā Prāgā. Pēc tam tos kā pielikumu pievienoja 2009. gada 8. jūnijā notikušās Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes sanāksmes secinājumiem.

24

Pasākumi saistībā ar sociāli atstumto romu integrāciju, kuri bija paredzēti darbības programmās, ko Palāta atlasīja 2007.–2013. gada plānošanas periodā, tika iekļauti deviņās jaunās darbības programmās 2014.–2020. gada periodā. Palāta vērtēja jauno ESI fondu regulējumu, pamatojoties uz šīm deviņām jaunajām darbības programmām.

25

Revīzijas laikā Palātai atbalstu sniedza ārējie eksperti romu integrācijas jautājumos. Palāta izveidoja arī četru konsultantu grupu, kas sniedza ieguldījumu Palātas revīzijas pieejas īstenošanā un nodrošināja, ka tiek ņemti vērā būtiski romu integrācijas aspekti.

26

Tā kā dažādām ieinteresētajām personām var būt ļoti atšķirīgs viedoklis par sociāli atstumto romu integrācijas pasākumiem un to rezultātiem, Palāta katrā izvēlētajā dalībvalstī izveidoja mērķgrupas. To darot, Palātas nolūks bija savest kopā ekspertus un ieinteresēto personu pārstāvjus, lai sniegtu tiem iespēju paust savu viedokli par romu integrācijas pasākumiem saistībā ar Palātas sākotnējiem konstatējumiem katrā apmeklētajā dalībvalstī. Vēlāk Palāta organizēja mērķgrupas noslēguma sanāksmi, kurā bija pārstāvētas 13 dažādas ieinteresētās puses (tostarp Palātas konsultatīvā grupa). Šīs sanāksmes mērķis bija pārskatīt Palātas sākotnējos konstatējumus un apspriest iespējamos secinājumus un ieteikumus.

2. attēls

Romu iekļaušanas desmit kopējie pamatprincipi (KP)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

18Citi ģenerāldirektorāti, kuriem uzticēti uzdevumi saistībā ar ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām, ir Izglītības un kultūras ĢD, Veselības un pārtikas nekaitīguma ĢD, kā arī Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ĢD.

192007.–2013. plānošanas periodā šīs četras dalībvalstis kopā saņēma atbalstu no ERAF un ESF 14,1 miljarda EUR apmērā sociālās iekļaušanas pasākumiem. Šī summa veido 20 % no kopējās summas, kas atvēlēta no struktūrfondiem sociālās iekļaušanas pasākumiem visās dalībvalstīs attiecīgajā periodā.

20Viens sākotnēji atlasītais projekts tika izslēgts no izlases, jo nebija pietiekami būtisks.

21EURoma tīkls ir Eiropas tīkls, kurā iesaistīti ES dalībvalstu pārstāvji un kura mērķis ir veicināt struktūrfondu izmantošanu, lai uzlabotu uz romu kopienu vērstās politikas efektivitāti.

22Fundación Secretariado Gitano, EURoma tīkla Tehniskais sekretariāts, Tackling Roma Needs in the 2014-2020 Structural Funds Programming Period – Guide to improve the planning process [“Romu vajadzību nodrošināšana 2014.–2020. gada struktūrfondu plānošanas periodā: ieteikumi plānošanas procesa uzlabošanai”], 2013. gada maijs.

23Pamattiesību aģentūru (FRA) dibināja 2007. gadā kā ES aģentūru ar īpašu uzdevumu sniegt neatkarīgus un uz pierādījumiem balstītus ieteikumus cilvēktiesību jomā. Pamattiesību aģentūra un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma atsevišķi un kopā ir veikušas romu mājsaimniecību apsekojumus 2004., 2009., 2012. un 2015. gadā.

Apsvērumi

Ir panākts progress ES un dalībvalstu stratēģiju īstenošanā, taču vairums uzlabojumu iestājās pārāk vēlu, lai ietekmētu 2007.–2013. gada plānošanas periodu

27

Palāta izvērtēja gan ES, gan arī dalībvalstu politikas attīstības tendences virzībā uz romu integrācijas pasākumu veicināšanu un to mērķtiecīguma uzlabošanu. Pirmkārt, Palāta vērtēja politikas attīstības tendences ES līmenī. Otrkārt, Palāta pārskatīja romu integrācijas valsts stratēģijas un izvērtēja, vai tās bija piemērotas, lai efektīvāk risinātu romu integrācijas jautājumus.

28

Palāta vērtēja, vai 2007.–2013. gada plānošanas periodā bija ieviesta ES stratēģiskā programma attiecībā uz romu integrācijas iniciatīvām, kā arī to, vai laika gaitā tajā tika veikti kādi grozījumi vai uzlabojumi. Lai ES finansētā romu integrācijas politika būtu efektīva, Komisijai jāatbalsta dalībvalstu darbs, nodrošinot ES tiesību aktus, politikas programmas vai īpašus ieteikumus.

ES politikas iniciatīva romu iekļaušanas jomā tika pieņemta 2011. gadā pēc ES paplašināšanās 2004. un 2007. gadā

ES politikas iniciatīvas tika pieņemtas pārāk vēlu, lai tās varētu ietekmēt darbības programmu izstrādi 2007.–2013. gada plānošanas periodā

29

Jautājums par romu integrāciju kļuva īpaši aktuāls ES līmenī 2004. un 2007. gadā, kad vairākas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis, tostarp dažas ar lielu romu īpatsvaru, gatavojās pievienoties ES. Pievienošanās partnerības nolīgumos ar Bulgāriju, Čehijas Republiku, Ungāriju, Rumāniju un Slovākiju²⁴ romu turpmākā integrācija bija noteikta par vidējā termiņa politisko prioritāti.

30

Taču ES nenoteica romu integrāciju par īpašu politisko prioritāti pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. un 2007. gadā. 2007.–2013. gadā pieņemto regulu sākotnējās versijās nebija norādīta neviena atsauce uz romu integrāciju. Nebija arī prasības šo jautājumu kā īpašu prioritāti iekļaut ERAF un ESF darbības programmās. Pirmā īpašā atsauce uz romu integrācijas jautājumu tika sniegta 2010. gadā, kad tika grozīti ERAF regulā paredzētie atbilstības nosacījumi, kas reglamentē pasākumus mājokļu jomā²⁵.

31

Komisija 2008. gadā sāka strādāt pie tā, lai uzlabotu sociāli atstumto romu situāciju. Pēc pirmā romu jautājumiem veltītā ES samita 2008. gada septembrī tā izveidoja Eiropas platformu romu iekļaušanai, dienestu darba grupu romu jautājumos, RIVS tīklu, kā arī Darba grupu romu integrācijas rādītāju jomā – to koordinē Pamattiesību aģentūra (sk. 94. punktu). Citas atbalsta struktūras ietver divas tematiskā darba grupas RIVS tīklā un regulāras konsultatīvās sanāksmes ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju, starptautisko organizāciju un akadēmisko aprindu pārstāvju līdzdalību. Tiesiskuma un patērētāju ĢD kopā ar ģenerāldirektorātiem, kuri atbildīgi par ESI fondu pārvaldību, arī organizē regulārus faktu vākšanas apmeklējumus un augsta līmeņa divpusējus dialogus ar dalībvalstīm. Šādi apmeklējumi sniedz iespēju valsts un vietējām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī visiem iesaistītajiem Komisijas dienestiem klātienē apspriesties par politikas attīstības tendencēm.

32

Taču pirmais svarīgais ES līmeņa dokuments, kurā risināts romu integrācijas jautājums, tika pieņemts 2011. gada aprīlī, un tas bija Komisijas paziņojums par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (RIVS)²⁶. Tad EPSCO padome²⁷ maijā pieņēma secinājumus, kuros dalībvalstis apņemas sagatavot, atjaunināt un pilnveidot savas RIVS. Šo paziņojumu pieņēma pēc tam, kad Komisija ar savas tieslietu, pamattiesību un pilsonības komisāres starpniecību sniedza paziņojumu par jaunākajām tendencēm saistībā ar romu situāciju, norādot, ka diskriminācija etniskās izcelsmes vai rases dēļ Eiropā nav pieļaujama. Komisāre arī piebilda, ka Komisija jau bija gatava sākt pienākumu neizpildes procedūru pret vienu dalībvalsti (Franciju) par to, ka tā diskriminējoši piemērojusi Direktīvu par brīvu pārvietošanos, tādējādi pārkāpjot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Eiropadomes 2011. gada jūnija secinājumos uzsvērts romu iekļaušanas svarīgums un pausts aicinājums ātri īstenot EPSCO secinājumus attiecībā uz dalībvalstu stratēģiju sagatavošanu, atjaunināšanu un pilnveidošanu.

33

Tā bija pirmā ES iniciatīva, kas attiecās konkrēti uz romu kopienu un kas ietvēra kontroles mehānismu. Tajā bija ierosināts katrai dalībvalstij izstrādāt savu RIVS (sk. 41. punktu). Šī iniciatīva nodrošināja stabilu pamatu romu integrācijas veicināšanai, turklāt tā paredzēja jomas, kurās bija jāveic pasākumi un jānosaka mērķi. It īpaši tā paredzēja četras prioritārās intervences jomas, un tās bija izglītība, nodarbinātība, veselības aprūpe un mājokļi. Dalībvalstis tika aicinātas noteikt sasniedzamus mērķus šajās jomās.

34

Dalībvalstīm netika lūgts pievērsties atsevišķi diskriminācijas novēršanas pasākumiem vai noteikt saistītos mērķus. Šie pasākumi un mērķi bija transversāla tēma visās četrās iepriekš minētajās jomās²⁸, taču reti tika noteikti īpaši izmērāmi rādītāji un mērķi diskriminācijas novēršanas jomā. Tas ir esošā politikas satvara būtisks trūkums, jo apgrūtina iespēju Komisijai izvērtēt panākto progresu.

Romu iekļaušana kopš 2011. gada: no politikā balstītas pieejas līdz politiskām saistībām

Padomes 2013. gadā pieņemtais ieteikums par romu integrāciju

35

Padomes 2013. gada ieteikums²⁹ bija pirmais ES tiesību akts, kas attiecās tikai uz romu integrāciju, iezīmējot būtisku soli uz priekšu ES pieejā jautājumam par romu iekļaušanu. Šis dokuments nevis turpināja politikā balstīto pieeju, bet gan noteica, ka romu iekļaušana ir dalībvalstu politiskas saistības, kas atspoguļo iedibinātos noteikumus par cilvēktiesību aizsardzību. Ieteikumā sniegtas īpašas norādes, lai dalībvalstīm palīdzētu uzlabot un paātrināt darbu nolūkā veicināt romu integrāciju izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu jomā. Tās sniegtas arī par horizontālajiem politikas pasākumiem, tostarp norādes par diskriminācijas novēršanu. Ieteikums ietver skaidru atsauci arī uz neiecietīgu izturēšanos pret čigāniem, ar ko saprot īpašu rasisma veidu, kuru veicina vēsturiskā diskriminācija.

Komisija kopš 2012. gada pieņem konkrētām valstīm adresētus ieteikumus (KVAI) par romu integrāciju

36

Komisija kopš 2012. gada ir pieņēmusi konkrētām valstīm adresētus ieteikumus (KVAI) par romu integrāciju. Kopš tā laika šādi KVAI adresēti piecām dalībvalstīm ar lielu romu minoritāti, un tās ir Bulgārija, Ungārija, Slovākija, Čehijas Republika un Rumānija. 2. tabulā sniegta informācija par jomām, kas ietvertas šīm piecām dalībvalstīm adresētajos KVAI.

2. tabula

Piecām attiecīgajām dalībvalstīm adresēto KVAI jomas saistībā ar romu integrāciju

| 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g.
Bulgārija | Romu integrācija kopumā | Izglītība | Nodarbinātība/izglītība | Izglītība
Čehijas Republika | Nav | Izglītība | Izglītība | Izglītība
Ungārija | Romu integrācija kopumā | Nabadzība/izglītība | Nabadzība/izglītība | Izglītība
Rumānija | Nav | Romu integrācija kopumā/izglītība | Nodarbinātība/izglītība | Izglītība
Slovākija | Izglītība | Izglītība | Izglītība | Izglītība

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.

37

Komisija ir arī cieši uzraudzījusi, kā tiek īstenotas divas attiecīgās direktīvas³⁰ par vienlīdzīgu attieksmi (3. tabulā sniegta plašāka informācija par Rasu vienlīdzības direktīvas īstenošanu). Tā uzsāka pārkāpumu procedūras pret Čehijas Republiku 2014. gadā un pret Slovākiju 2015. gadā – abos gadījumos par romu skolnieku segregāciju izglītības sistēmā. Pārējie gadījumi nav tieši saistīti ar romiem. Komisija uzrauga arī to, kā tiek īstenots 2008. gada Pamatlēmums par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm. Kopš 2014. gada šis pamatlēmums ir jāizpilda.

3. tabula

Direktīvas 2000/43/EK (Rasu vienlīdzības direktīvas) īstenošanas uzraudzība

Dalībvalsts | Transponēšana | Pārkāpuma procedūra¹
Termiņš | Pabeigta noteiktajā termiņā | Dalībvalsts tiesību aktu neatbilstība ES tiesību aktiem | ES tiesību aktu nepareiza piemērošana dalībvalstī
Beļģija | 19.07.2003. | √ |  |
Bulgārija | 01.01.2007. | √ |  | Slēgta
Čehijas Republika | 01.05.2004. | √ | Slēgta | Nav pabeigta
Dānija | 19.07.2003. | √ | Slēgta | Slēgta
Vācija | 19.07.2003. | √ |  |
Igaunija | 01.05.2004. | √ | Slēgta |
Īrija | 19.07.2003. | √ |  |
Grieķija | 19.07.2003. | √ |  |
Spānija | 19.07.2003. | √ | Slēgta |
Francija | 19.07.2003. | √ |  |
Horvātija | 01.07.2013. | √ |  |
Itālija | 19.07.2003. | √ |  |
Kipra | 01.05.2004. | √ |  |
Latvija | 01.05.2004. | √ | Slēgta |
Lietuva | 01.05.2004. | √ | Slēgta |
Luksemburga | 19.07.2003. | √ |  |
Ungārija | 01.05.2004. | √ | Slēgta |
Malta | 01.05.2004. | √ | Slēgta |
Nīderlande | 19.07.2003. | √ | Slēgta |
Austrija | 19.07.2003. | √ | Slēgta |
Polija | 01.05.2004. | √ | Slēgta | Slēgta
Portugāle | 19.07.2003. | √ | Slēgta |
Rumānija | 01.01.2007. | √ | Slēgta |
Slovēnija | 01.05.2004. | √ |  | Nav pabeigta
Slovākija | 01.05.2004. | √ | Slēgta | Nav pabeigta
Somija | 19.07.2003. | √ |  | Slēgta
Zviedrija | 19.07.2003. | √ | Slēgta |
Apvienotā Karaliste | 19.07.2003. | √ | Slēgta | Slēgta

12015. gada decembra dati.

Piezīme. Tikai Čehijas Republikā un Slovākijā pārkāpumu procedūra ir saistīta konkrēti ar romiem.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.

Komisijas sniegtie ieteikumi un uzlabota sadarbība ar Eiropas Padomi

38

Papildus šīm galvenajām iniciatīvām Komisija ir pieņēmusi vairākus politikas pamatnostādņu dokumentus par finansējuma izlietojumu romu iekļaušanas veicināšanai. Cita starpā tā pieņēmusi tematiskos pamatnostādņu dokumentus par romiem un sociāli atstumtām kopienām, dokumentu par tematiskajiem ex ante nosacījumiem par sociāli atstumtu romu kopienu integrāciju, kā arī norādījumus dalībvalstīm par Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu izlietojumu, lai cīnītos pret segregāciju izglītībā, kā arī pret teritoriālo segregāciju.

39

Turklāt 2014. gadā Komisija izdeva Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, kurā noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas partnerības nolīgumu sagatavošanā un īstenošanā un jānodrošina to aktīva līdzdalība ESI fondu atbalstīto programmu izstrādē un īstenošanā³¹.

40

Lai spētu efektīvāk darboties romu integrācijas jomā, Komisija kopš 2011. gada ciešāk sadarbojas arī ar Eiropas Padomi – organizāciju, kas ieguvusi lielu pieredzi šajā jomā (sk. 13. punktu). Konkrētāk, Komisija ir piedalījusies sanāksmēs, kuras organizēja Eiropas Padomes sekretariāts, un vairākās ar Eiropas Padomi kopīgās programmās (piemēram, ROMACT³² un ROMED³³).

Dalībvalstu panāktais progress: tika pieņemtas romu integrācijas valsts stratēģijas, taču dažas nepilnības netika novērstas

41

Dalībvalstis 2011. gadā tika aicinātas sagatavot romu integrācijas valsts stratēģijas (RIVS) 2011.–2020. gada periodam vai, ja stratēģija jau bija izstrādāta, pielāgot to, lai sasniegtu ES mērķus romu integrācijas jomā. Šajās stratēģijās jānosaka mērķtiecīgas darbības un informācija par finansējumu (valsts, ES un citu finansējumu) šo darbību īstenošanai. Tajās jāierosina arī risinājumi, kā novērst šķēršļus ES finansējuma efektīvākai izmantošanai, un jāizveido pamats stingram uzraudzības mehānismam nolūkā nodrošināt romiem konkrētus rezultātus.

42

Saistībā ar šīm romu integrācijas valsts stratēģijām Palāta:

—pārbaudīja apmeklēto dalībvalstu RIVS konkrēto saturu;

—pārbaudīja, vai ir noteiktas attiecīgās ieinteresētās personas RIVS īstenošanai, kā arī valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) nozīme šajā kontekstā;

—izvērtēja RIVS īstenošanas uzraudzības pasākumus, kā arī

—noskaidroja, kā Komisija vērtēja dalībvalstu ziņojumus par RIVS īstenošanu.

Romu integrācijas valsts stratēģijas (RIVS)

Visas apmeklētās dalībvalstis bija pieņēmušas romu integrācijas valsts stratēģijas

43

Pēc tam, kad Komisija bija nākusi klajā ar paziņojumu, aicinot dalībvalstis pieņemt RIVS, to pieņēma visas dalībvalstis³⁴. Dažas dalībvalstis bija izvēlējušās pieņemt politikas pasākumu integrētu kopumu romu integrācijas jomā – Palāta to uzskatīja par RIVS līdzvērtīgu dokumentu. Pēc RIVS pieņemšanas visās četrās apmeklētajās dalībvalstīs tika izstrādāti rīcības plāni. Katrā apmeklētajā dalībvalstī tika izveidots arī valsts kontaktpunkts romu integrācijai.

44

Komisija nenoteica, ka RIVS prioritārajās jomās jāiekļauj diskriminācijas novēršana. Tomēr Bulgārijas, Ungārijas³⁵ un Spānijas RIVS bija izskatītas ne tikai četras galvenās noteiktās jomas, proti, izglītība, nodarbinātība, veselības aprūpe un mājokļi, bet atsevišķa nodaļa bija veltīta arī diskriminācijas novēršanai. Arī Rumānijas RIVS bija minēta diskriminācijas novēršana, taču tikai netieši, analizējot četras galvenās noteiktās jomas. No četrām izvēlētajām dalībvalstīm tikai Bulgārija un Ungārija bija noteikušas mērķus saistībā ar diskriminācijas novēršanu.

45

Trijās no četrām RIVS bija iekļauti mērķi saistībā ar izglītību, nodarbinātību, veselības aprūpi un mājokļiem. Ceturtajā – Ungārijas RIVS – bija iekļauti vispārīgi mērķi, taču saistībā ar tiem nebija noteiktas kvantitatīvas mērķa vērtības, turklāt ne visi mērķi, piemēram, mājokļu jomā, attiecās konkrēti uz romiem. Lai gan stratēģija sniedza būtisku informāciju par romu situāciju Ungārijā, RIVS nebija noteikti konkrēti rādītāji vai atsauces vērtības, kas attiektos tieši uz romiem. Rumānijas RIVS bija noteiktas atsauces vērtības tikai attiecībā uz atsevišķiem rādītājiem. Tādēļ bija grūti izvērtēt rezultātus, kas sasniegti, īstenojot RIVS, jo nebija zināms izejas punkts.

Visās romu integrācijas valsts stratēģijās norādītas atsauces uz romu iekļaušanas desmit kopīgajiem pamatprincipiem (KP)

46

Visās stratēģijās tieši (Bulgārijā, Ungārijā un Spānijā) vai netieši (Rumānijā) bija norādīta atsauce uz romu iekļaušanas desmit kopīgajiem pamatprincipiem (KP) (sk. 23. punktu un 2. attēlu). Tomēr Palāta konstatēja, ka dalībvalstis, izstrādājot stratēģijas, ne vienmēr piemērojušas 10 KP:

oSpānija un Bulgārija sniedza rakstiskus pierādījumus par apspriedēm ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un valsts iestādes sniedza informāciju par NVO ieguldījumu;

oRumānijā un Ungārijā tikai daļēji bija ievērots 9. kopīgais pamatprincips par pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un 10. kopīgais pamatprincips par romu aktīvu līdzdalību politikas izstrādē:

—Rumānijā apspriežu process notika arī pirms RIVS pieņemšanas – tika organizētas vairākas sanāksmes, taču pilsoniskās sabiedrības organizācijas apšaubīja to pārredzamību un skaitu. Tās arī apgalvoja, ka nav informētas par to, kā izmantots to ieguldījums. Palāta neguva pierādījumus par to, vai un kā Rumānijas iestādes bija ņēmušas vērā NVO ieguldījumu;

—Ungārijā bija maz pierādījumu par to, kā noritējis RIVS apspriežu process, turklāt RIVS aktualizētajā versijā nebija informācijas par to, vai un kā ņemti vērā dažādu ieinteresēto personu komentāri. Par rīcības plānu apspriedes nebija notikušas. Turklāt tika izvēlētas divas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai tās kopā ar valsts iestādēm īstenotu būtiskākos RIVS paredzētos pasākumus. Tādējādi tika atstumtas pārējās pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

Romu integrācijas valsts stratēģijās nebija norādīts finansiālais atbalsts, kas pieejams dalībvalstīs, lai atbalstītu romu iekļaušanas veicināšanas pasākumus

47

Palātas veiktā analīze parādīja, ka Bulgārijas, Ungārijas un Spānijas RIVS nebija iekļauta informācija par finanšu piešķīrumiem, kas pieejami ar romiem saistītajiem pasākumiem, – informācija nebija sniegta nedz par valsts budžeta līdzekļiem, nedz arī par ERAF vai ESF darbības programmām, kas līdzfinansētas no ES budžeta. Bulgārijas RIVS bija norādīts, ka ES finansējums bija galvenais finansējuma avots RIVS īstenošanas projektiem. Tikai Rumānija bija sniegusi informāciju par budžetu, lai gan tā bija zināmā mērā pretrunīga, proti, ERAF kā finansējuma avots nebija minēts RIVS, lai gan tas tika izmantots, jo ERAF noteikumus grozīja 2010. gadā, kad RIVS vēl nebija pieņemta³⁶. Informācijas trūkums par finanšu līdzekļiem, kas pieejami, lai risinātu ar romu iekļaušanu saistītos jautājumus, apgrūtina iespēju izvērtēt, vai dalībvalstu stratēģijas jau no paša sākuma bija īstenojamas.

Ar RIVS īstenošanu saistīto pienākumu sadale: valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) nozīme

48

Visas dalībvalstis, kuru veikumu Palāta analizēja, bija izstrādājušas un noteikušas VKRI pienākumus saskaņā ar Komisijas 2011. gada paziņojumā izklāstītajām prasībām. VKRI atbild par RIVS izstrādes un īstenošanas koordinēšanu. Tie uzrauga panākto progresu RIVS īstenošanā un sniedz šo informāciju Komisijai³⁷. Taču VKRI pilnvaras ir ierobežotas. Tā kā valsts ministrijām bija uzticēti ar to pamatdarbību saistītie pienākumi, tas nozīmē, ka izraudzīto dalībvalstu VKRI nebija pilnvaru nodarbinātības, izglītības, mājokļu vai veselības aprūpes jomā. VKRI nebija arī tiesību pieņemt lēmumus par finanšu resursu sadali integrācijas programmām.

49

Būtiski atšķīrās deviņu izraudzīto VKRI lielums, struktūra un atbildība. Pirms Komisija ieviesa VKRI jēdzienu, jau pastāvēja vairāki VKRI, tikai ar atšķirīgu nosaukumu; vēlāk dažiem tika uzticēti papildu pienākumi, nepiešķirot papildu finansējumu³⁸. Kā aprakstīts 50. punktā, Bulgārijas VKRI darbības spējas nebija pietiekamas.

50

Taču Palāta konstatēja divus trūkumus saistībā ar pienākumu sadali RIVS īstenošanā. Pirmkārt, Rumānijā un Spānijā tika konstatēta vāja sadarbība. Otrkārt, Bulgārijā un Spānijā tika konstatēta pienākumu un resursu neatbilstība.

—Rumānijā Palāta novēroja, ka slikta sadarbība starp Valsts aģentūru romu jautājumos un dažādām valsts ministrijām saistībā ar datu nodrošināšanu apdraudēja RIVS pienācīgu uzraudzību. Arī Spānijā Palāta konstatēja, ka pastāvošās koordinācijas struktūras (piemēram, Tehniskās sadarbības grupa) nespēja efektīvi nodrošināt ticamus datus un saskaņotu politiku, un tas apliecināja, ka ir jāuzlabo koordinācija, lai nodrošinātu RIVS atbilstīgu īstenošanu. Abos piemēros minētā sliktā koordinācija traucēja iegūt ticamus datus un apgrūtināja RIVS īstenošanas uzraudzību.

—Bulgārijas VKRI piešķirtās pilnvaras bija vājas un resursi – skopi, lai gan kontaktpunkts bija viena no galvenajām struktūrām, kas atbildīga par RIVS īstenošanu un uzraudzību. Vairākas bezpeļņas organizācijas Bulgārijā vērsa uzmanību uz politiskās gribas trūkumu³⁹. Spānijas VKRI savā 2014. gada progresa ziņojumā bija norādījis uz līdzīgu problēmu.

Trūkumi romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanas progresa uzraudzībā

51

Palāta konstatēja, ka RIVS īstenošanas progresa uzraudzība un novērtēšana bija būtiska problēma visās apmeklētajās dalībvalstīs (sk. 74. punktu):

—Bulgārijā attiecībā uz RIVS netika īstenotas īpašas uzraudzības un pārskatatbildības procedūras. Turklāt ne visiem pasākumiem bija noteikti izmērāmi mērķi;

—Ungārijā bija izveidota rādītāju sistēma programmu uzraudzībai, taču tajā iekļautie dati nebija atjaunināti kopš 2012. gada;

—Rumānijā uzraudzības procesu ievērojami apgrūtināja tas, ka trūka informācijas par RIVS noteiktajiem rādītājiem un strukturētu finanšu datu par īstenošanas procesu. Uzraudzības ziņojumos nebija minēti noteiktie mērķi vai tas, cik lielā mērā tie sasniegti. Tas apgrūtināja iespēju izvērtēt šo mērķu īstenošanas efektivitāti.

—Spānijā 2014.–2016. gada rīcības plānā bija iekļauts tikai 2014. gadā paredzēto darbību apraksts. 2015. gadā paredzētās darbības tika sagatavotas tikai 2015. gada vidū, tādējādi apgrūtinot plānošanas procesu attiecīgajā gadā.

Komisijas novērtējums par RIVS īstenošanu

52

Eiropas Komisija izvērtēja šīs valstu stratēģijas, identificēja to nepilnības un 2012. gada maijā savus secinājumus publicēja paziņojumā (Romu integrācijas valstu stratēģijas: pirmais solis ES programmas īstenošanā). Komisija 2013. gadā sāka veikt ikgadēju novērtējumu par to, cik sekmīgi notika RIVS īstenošana. Šajā gada novērtējumā tika iekļauta informācija par vispārīgiem trūkumiem, kas jānovērš. Pēdējos gada novērtējumos galvenie konstatējumi attiecās uz to, ka joprojām nebija noteikti nepieciešamie priekšnosacījumi stratēģiju veiksmīgai īstenošanai, tādējādi palēninot RIVS īstenošanu. It īpaši trūka šādu elementu: konkrēti mērķi un atbilstīgi pasākumi romu bērnu segregācijas novēršanai izglītības sistēmā, skaidri īstenošanas termiņi un skaidrāka informācija par finansējuma piešķiršanu, kā arī informācija par pasākumiem, lai cīnītos pret diskrimināciju un rasismu, kas vērsts pret romiem.

53

Kopš tā laika dalībvalstis ir panākušas zināmu progresu savu RIVS īstenošanā. Taču Komisijas 2015. gada ziņojumā bija minēts, ka vairāki trūkumi, kuri tika novēroti vismaz kopš 2012. gada, 2014. gadā joprojām nebija pilnībā novērsti: joprojām nebija noteikti konkrēti nepieciešamie nosacījumi stratēģiju veiksmīgai īstenošanai. Šie konstatējumi apstiprināja Palātas novērojumus četrās revīzijai atlasītajās dalībvalstīs.

54

Piemēram, stratēģijās bija noteikts mērķis cīnīties pret romu bērnu segregāciju izglītības sistēmā, taču nepietiekamais īstenoto pasākumu un uzdevumu skaits apgrūtināja šā mērķa sasniegšanu. Ja šādi pasākumi bija noteikti, to īstenošanas termiņi un paredzētās budžeta saistības bija neskaidras. Minētie trūkumi ir palēninājuši RIVS īstenošanu. Bulgārijas progresa ziņojumā bija minēts arī politiskās gribas trūkums, kā arī nepieciešamība uzlabot diskriminācijas novēršanas pasākumus.

55

Minētie trūkumi, jo īpaši jautājums par segregāciju izglītībā, ir iekļauti konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, kas sniegti vairākām dalībvalstīm. Minēto iemeslu dēļ Komisija pat uzsāka pārkāpumu procedūras pret Čehijas Republiku un Slovākiju (sk. 37. punktu).

56

Komisija 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā pārbaudīja, vai šie elementi ir iekļauti partnerības nolīgumos. Tā ir izmantojusi savu konsultatīvo funkciju Uzraudzības komitejas sanāksmēs attiecībā uz Palātas pārbaudītajām 2014.–2020. gada plānošanas perioda darbības programmām, lai norādītu arī uz to, cik būtiska nozīme ir ar romiem saistītajiem KVAI attiecīgajās darbības programmās.

Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada periodā romu integrācijas pasākumiem tika pievērsta lielāka uzmanība nekā 2007.–2013. gada periodā

57

Palāta analizēja, vai jautājums par romu integrāciju skaidri minēts kohēzijas politikas 2007.–2013. gada satvarā. Palāta pārbaudīja arī, kā dalībvalstis, kuras saņem ERAF un ESF līdzfinansējumu romu integrācijas iniciatīvām, nodrošināja ES līmenī izstrādāto iniciatīvu integrēšanu attiecīgajās valstu stratēģijās un darbības programmās.

58

Saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu Palāta vērtēja, vai jautājums par romu integrāciju skaidri minēts ESI fondu tiesiskajā regulējumā un vai Komisija ir novērsusi 2007.–2013. gada plānošanas periodā radušos trūkumus. Saistībā ar abiem periodiem Palāta pārbaudīja, vai Komisija un dalībvalstis ir izveidojušas efektīvu uzraudzības sistēmu romu integrācijas jomā.

Lai gan 2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā jautājums par romu integrāciju nav skarts, revīzijai atlasītās dalībvalstis bija iekļāvušas to savās darbības programmās

Pārbaudītajās 2007.–2013. gada darbības programmās bija sniegtas vispārīgas atsauces uz romu integrāciju

59

Kad tika izstrādāts kohēzijas politikas satvars 2007.–2013. gada plānošanas periodam, jautājums par romu integrāciju vēl nebija atzīts par īpašu ES līmeņa prioritāti. Vārds “romi” 2007.–2013. gadā pieņemtajās regulās neparādījās vispār. Tomēr visas četras apmeklētās dalībvalstis bija izstrādājušas vismaz vienu romu integrācijas reģionālo vai valsts stratēģiju vai līdzvērtīgu programmu. Visas četras apmeklētās dalībvalstis jautājumu par romu integrāciju bija iekļāvušas vismaz dažās no darbības programmām, izmantojot kādu no 4. tabulā norādītajiem risinājumiem.

4. tabula

Atsauces uz romu integrāciju ERAF un ESF 2007.–2013. gada darbības programmās

| Konkrēta mērķgrupa | Konkrēti rādītāji | Atsauces uz romu kopienu
| pasākumos, kas paredzēti neaizsargātām grupām | pasākumos, kas paredzēti vismazāk attīstītiem reģioniem
Bulgārija | X | X | X |
Spānija | X |  | X |
Ungārija |  | X | X | X
Rumānija |  | X | X |

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.

60

Lai gan 2010. gadā ERAF regulā tika izdarīti grozījumi, vairums no Palātas izveidotajā paraugā iekļautajiem pasākumiem, kas bija būtiski sociāli atstumtajiem romiem, tika līdzfinansēti no ESF (sk 30. punktu). Lielākā daļa no šiem pasākumiem (7 no 17) bija saistīti ar nodarbinātību (sk. 5. tabulu). Šāda situācija skaidrojama ar to, ka LESD 162. pantā noteikts, ka ESF projektiem un pasākumiem jābūt saistītiem ar nodarbinātību. No otras puses, ESF regula atļauj un pat mudina finansēt sociālās iekļaušanas pasākumus. Tādējādi iestādēm netiek nodrošināta juridiskā noteiktība attiecībā uz to, vai ESF finansējumu var izmantot sociālās iekļaušanas pasākumiem neatkarīgi no to saiknes ar nodarbinātību.

5. tabula

Pārbaudīto projektu īstenošanas jomas

Bulgārija | ESF | ERAF
Projekts nr. 1 | Projekts nr. 2 | Projekts nr. 3 | Projekts nr. 4 | Projekts nr. 5
Izglītība |  | √ |  |  |
Nodarbinātība |  |  | √ |  |
Veselība |  |  |  | √ |
Sociālā iekļaušana | √ |  |  |  |
Sociālā infrastruktūra |  |  |  |  | √
Ungārija | ESF
Projekts nr. 6 | Projekts nr. 7 | Projekts nr. 8 | Projekts nr. 9 | Projekts nr. 10
Izglītība |  |  |  |  | √
Nodarbinātība | √ | √ |  |  |
Veselība |  |  |  |  |
Sociālā iekļaušana |  |  | √ | √ |
Sociālā infrastruktūra |  |  |  |  |
Rumānija | ESF | ERAF
Projekts nr. 11 | Projekts nr. 12 | Projekts nr. 13 | Projekts nr. 14 | Projekts nr. 15
Izglītība |  |  | √ |  |
Nodarbinātība | √ |  |  |  |
Veselība |  | √ |  |  |
Sociālā iekļaušana |  |  |  | √ |
Sociālā infrastruktūra |  |  |  |  | √

Spānija | ESF (DP cīņai pret diskrimināciju) | ESF (DP Andalūzijai)
Projekts nr. 16 | Projekts nr. 17 | Projekts nr. 18 | Projekts nr. 19
Izglītība |  | √ |  |
Nodarbinātība | √ |  | √ | √
Veselība |  |  |  |
Sociālā iekļaušana |  |  |  |
Sociālā infrastruktūra |  |  |  |

Piezīme: attiecīgie ERAF finansētie sociālās infrastruktūras projekti tika īstenoti, taču netika atlasīti revīzijai, jo nebija pabeigti līdz 2013. gadam.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

ERAF un ESF 2007.–2013. gada darbības programmās bija ietvertas ierobežotas norādes uz romu integrācijas stratēģijām un tikai daži konkrēti ar romiem saistīti rādītāji

61

Tikai vienā no septiņām pārbaudītajām ERAF un ESF 2007.–2013. gada darbības programmām bija atsauce uz RIVS, un trijās darbības programmās bija noteikti konkrēti ar romiem saistīti rādītāji:

—stājoties spēkā darbības programmai par cilvēkresursu attīstību (POSDRU) Rumānijā, tajā bija skaidra atsauce uz spēkā esošo romu integrācijas stratēģiju. Šīs integrācijas stratēģijas īstenošana bija viens no darbības programmā noteiktajiem mērķiem. Lai gan šī darbības programma nebija paredzēta tieši romu kopienai, tajā bija iekļauts arī tiešo rezultātu rādītājs un koprezultāta rādītājs, un tie attiecās konkrēti uz romiem;

—Arī Bulgārijas ESF darbības programmā, ko Palāta izraudzījās pārbaudei, konkrētu pasākumu novērtēšanai bija paredzēti ar romiem saistīti tiešo rezultātu rādītāji un koprezultāta rādītājs;

—Ungārijas darbības programmā, ko Palāta pārbaudīja, bija iekļauts viens rādītājs, kas attiecās konkrēti uz romiem, taču tas nebija tieši saistīts ar konkrēto pasākumu.

Pārējās četrās izraudzītajās darbības programmās nebija konkrēti ar romiem saistītu rādītāju.

Pārbaudītajās 2007.–2013. gada darbības programmās nebija iekļauta informācija par finansiālo atbalstu romu integrācijai

62

ESF finansējums tika piešķirts atbilstīgi prioritārajām tēmām, proti, mērķiem, kuru sasniegšanai vajadzīgs ESF finansējums. Romu integrācijas iniciatīvas lielākoties veicināja ESF prioritāro tēmu mērķu sasniegšanu sociālās iekļaušanas jomā⁴⁰. Septiņus gadus ilgajā plānošanas periodā sociālās iekļaušanas pasākumiem sākotnēji tika atvēlēti 11,5 miljardi EUR (no ES un valsts līdzekļiem) ESF darbības programmās, kurās bija noteikti īpaši sociālās iekļaušanas prioritārās asis. Tomēr nebija pieejama finanšu informācija par to, cik liela daļa no šā finansējuma tika piešķirta sociāli atstumto romu kopienu integrācijai. Turklāt finansējums romu iekļaušanas iniciatīvām bija pieejams arī no citām, vispārīgākām prioritārajām tēmām, piemēram, tēmām, kas bija saistītas ar izglītību un nodarbinātību.

63

ERAF finansējums tika piešķirts arī citām prioritārajām tēmām – no tām romu integrācijai svarīgākā bija “sociālā infrastruktūra”⁴¹. Šai prioritārajai tēmai piešķirtais kopējais finansējums bija 18,6 miljardi EUR. Kā paskaidrots 4. izcēlumā, to veidoja galvenokārt vispārīgs atbalsts, kurš nebija paredzēts konkrētai saņēmēju grupai.

4. izcēlums

Vispārīgs un mērķtiecīgs atbalsts: savstarpēji papildinošas pieejas romu iekļaušanas jomā

Vispārīgs atbalsts attiecas uz politikas virzieniem, kas saistīti ar plašu sabiedrību, – atbalsta saņēmēju atlasē netiek ņemti vērā rases, etniskās izcelsmes vai citi nebūtiski faktori.

Mērķtiecīgs atbalsts attiecas uz politikas virzieniem, kas paredzēti konkrēti (bet ne vienmēr tikai) vienai vai vairākām mērķgrupām, piemēram, konkrētai minoritātes grupai.

Pieredze rāda, ka romi varētu veiksmīgi integrēties sabiedrībā, ja arī viņi varētu piekļūt atbalstam, ko paredz vispārīgā atbalsta iniciatīvas, kuras nav vērstas tikai uz romiem. Nav pieejams vienots modelis šā jautājuma risināšanai – ir jāizmanto individuāla pieeja, kurā ņemti vērā vietējie apstākļi⁴².

64

Līdz ERAF regulas grozīšanai 2010. gadā ERAF nevarēja sniegt atbalstu, kas paredzēts konkrētām grupām, izņemot dalībvalstīs, kuras pievienojās ES 2004. gada 1. maijā vai pēc tam, un noteiktos apstākļos. Pēc minēto grozījumu izdarīšanas kopumā 80 miljoni EUR tika atvēlēti integrētām mājokļu shēmām, kas paredzētas sociāli atstumtām kopienām, tostarp romiem, astoņās dalībvalstīs⁴³.

65

Palātas veiktā analīze parādīja arī to, ka daudzas dalībvalstis nevāca datus par etnisko piederību un tādēļ nespēja noteikt romu skaitu attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā un izvērtēt īpašās problēmas, ar kurām saskārās šī grupa. Šāda situācija, iespējams, radīja vēl lielākas grūtības noteikt nepieciešamo finansējuma līmeni romu integrācijai.

ES līmenī lielāka uzmanība ar romiem saistītajiem jautājumiem tika pievērsta ESI fondu regulējumā 2014.–2020. gadam

ESI fondu finansiālais atbalsts labāk pielāgots stratēģijai “Eiropa 2020” un Komisijas sagatavotajiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem (KVAI)

66

ESI regulās⁴⁴ (proti, Kopīgo noteikumu regulā, ERAF regulā un ESF regulā) noteikts, ka ESI fondi jāizmanto, lai sniegtu atbalstu, kas atbilst “Eiropa 2020” – stratēģijai gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un attiecīgajiem konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem (KVAI).

67

No četrām apmeklētajām dalībvalstīm trīs valstu (Bulgārija, Ungārija un Rumānija) partnerības nolīgumos bija norādīta atsauce uz KVAI, kas pieņemti kopš 2012. gada un saistīti ar romu kopienu. Tas attiecas arī uz Slovākiju. Spānijai šādi KVAI nebija sniegti.

68

Ar romu integrāciju saistītie KVAI attiecās galvenokārt uz izglītību (sk. arī 36. punktu un 2. tabulu). Komisija aicināja dalībvalstis, kuras bija saņēmušas KVAI, lai tās, izstrādājot darbības programmas, paredzētu ES finansējuma izmantošanu vispārējās izglītības politikas reformai nolūkā nodrošināt romiem vienlīdzīgu piekļuvi izglītības sistēmai. Taču Ungārijā izglītības desegregācijas pasākumi, kas bija paredzēti Palātas pārbaudītajās darbības programmās 2014.–2020. gada plānošanas periodam, nebija pietiekami sīki izklāstīti. Tādēļ Palāta apšauba to, vai Ungārijai ar ESI fondu atbalstu izdosies veiksmīgi likvidēt joprojām pastāvošo segregāciju tās izglītības sistēmā (sk. 5. izcēlumu).

5. izcēlums

ESI fondu satvarā īstenotu desegregācijas pasākumu trūkums izglītības jomā Ungārijā

Ungārijas 2007.–2013. gada darbības programmas “Sociālā atjaunotne” 3. prioritātē, kas bija saistīta ar izglītību, kā rādītājs tika izmantotas vairākas aktīvi īstenotas vietējās izglītības desegregācijas programmas. Termins “desegregācija” tika izmantots kā netieša norāde uz romu mērķgrupu. Rādītāju bija paredzēts piemērot nelabvēlīgākā situācijā esošiem reģioniem un teritorijām, un mērķa vērtība bija 100 īstenotas programmas līdz 2013. gadam (atsauces vērtība 2007. gadā bija 2).

Taču šis rādītājs nebija iekļauts darbības programmas pēdējā grozītajā versijā. Attiecīgi rādītājs netika izvērtēts un netiks izvērtēts arī plānošanas perioda beigās. Nav sniegts arī detalizēts apraksts, kādus izglītības desegregācijas pasākumus Ungārija iecerējusi veikt 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tas liecina par apņēmības trūkumu risināt jautājumu par segregāciju izglītības jomā, izmantojot struktūrfondus.

Īpaša investīciju prioritāte sociāli atstumtām kopienām (piemēram, romiem) 12 ES dalībvalstīs

69

ESI fondu satvarā 2014.–2020. gadam lielāks uzsvars likts arī uz to, lai no ESI fondiem līdzfinansēto darbības programmu mērķi atbilstu ES prioritātēm. Tajā iekļauta īpaša ESF darbības programmām paredzēta investīciju prioritāte, kurā nepārprotami minēti romi. Šī investīciju prioritāte (IP 9.2.ii) “Sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, integrācija”) nodrošināja saikni starp politikas prioritātēm, kas atspoguļotas KVAI, un ES finansējuma prioritātēm, kā arī sniedza mērķtiecīgu risinājumu finansējuma novirzīšanai šim mērķim.

70

Turklāt vienā no ex ante nosacījumiem⁴⁵, proti, tajā noteiktajos līdzfinansējuma piešķiršanas kritērijos, norādīta konkrēta atsauce uz šo investīciju prioritāti, tādējādi nodrošinot, ka tai tiek pievērsta pienācīga uzmanība darbības programmās. Romu integrācijas ex ante nosacījums investīciju prioritātei 9.2.ii) ir šāds: “(..) ir izstrādāts romu integrācijas valsts stratēģiskais politikas satvars.”

71

Visas piecas dalībvalstis (Bulgārija, Čehijas Republika, Ungārija, Rumānija un Slovākija), kuras bija saņēmušas KVAI attiecībā uz romu iekļaušanu, bija ietvērušas investīciju prioritāti 9.2.ii) vismaz vienā savā darbības programmā 2014.–2020. gadam (sk. 6. tabulu). Šīs piecas dalībvalstis iepriekš savos partnerības nolīgumos bija iekļāvušas priekšlikumus par iespējamajiem risinājumiem, kā izmantot ES finansējumu romu iekļaušanas veicināšanai.

72

Investīciju prioritāti 9.2.ii) vismaz vienā darbības programmā bija iekļāvušas vēl septiņas dalībvalstis (Beļģija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Austrija un Polija). Citiem vārdiem sakot, 12 dalībvalstis, kurās dzīvo vairāk nekā 90 % no aplēstā romu skaita Eiropas Savienībā, bija iekļāvušas investīciju prioritāti 9.2.ii) vismaz vienā darbības programmā. Kā redzams 6. tabulā, investīciju prioritātei 9.2.ii) bija piešķirti 1,5 miljardi EUR 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

6. tabula

2014.–2020. gada plānošanas periodā dalībvalstīm piešķirtais finansējums investīciju prioritātē 9.2.ii) “sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, integrācija”

Dalībvalsts
Summa
(miljoni EUR)
% no dalībvalsts kopējā ESF finansējuma
% no kopējā finansējuma saskaņā ar IP 9.ii)

Ungārija¹
470
10,0 %
85 %

Rumānija¹
372
7,8 %

Čehijas Republika¹
200
5,8 %

Bulgārija¹
143
9,4 %

Slovākija¹
99
4,6 %

Grieķija
73
2,0 %
15 %

Itālija
71
0,7 %

Spānija
48
0,6 %

Polija
19
0,1 %

Beļģija
10
1,0 %

Francija
8
0,1 %

Austrija
4
0,9 %

Kopā
1 518
Neattiecas
100 %

1Dalībvalstis, kurām sniegti konkrētām valstīm adresēti ieteikumi attiecībā uz romiem.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.

73

Tomēr šajās dalībvalstīs ne visās darbības programmās, kas aptvēra ģeogrāfiskos apgabalus, kuros dzīvo liels skaits romu, bija iekļauta investīciju prioritāte 9.2.ii) vai tai būtiski rādītāji. Tas attiecas arī uz dažām darbības programmām, kuru ietvaros bija piešķirtas ievērojamas summas teritorijām, kas ir būtiskas romu integrācijai. Divi piemēri šai sakarā ir reģionālā darbības programma Andalūzijai, kur dzīvo gandrīz 50 % no Spānijas romiem, un ESF darbības programma Ungārijā “Ekonomiskā attīstība un inovācija”, saskaņā ar kuru tiks īstenoti daudzi pasākumi nodarbinātības veicināšanai.

74

Četras dalībvalstis (Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija un Slovākija) revīzijas laikā tikai daļēji bija izpildījušas Kopīgo noteikumu regulā paredzētos ex ante nosacījumus attiecībā uz investīciju prioritāti 9.2.ii); tas bija galvenokārt tādēļ, ka to rīcībā nebija atbilstīgu uzraudzības instrumentu vai metožu RIVS īstenošanas uzraudzībai (sk. 51. punktu). Horvātija, Itālija, Ungārija un Slovākija nebija izpildījušas vispārējo ex ante nosacījumu par diskriminācijas novēršanu. Visas šīs dalībvalstis vēlāk Komisijai iesniedza rīcības plānus ar paskaidrojumiem, kā tās iecerējušas izpildīt šos ex ante nosacījumus. Komisija izvērtēja to saturu. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija secināja, ka, ņemot vērā iesniegtos rīcības plānus, Ungārija bija izpildījusi kritērijus par diskriminācijas novēršanu un Slovākija bija ievērojusi ex ante nosacījumus attiecībā uz investīciju prioritāti 9.2.ii).

75

Lai gan investīciju prioritāte 9.2.ii) ir noderīga inovācija, ESI fondi patlaban tiek pārvaldīti, ignorējot dalībvalstu atšķirības saistībā ar romu pašreizējo situāciju. ESI fondu finansējumu dalībvalstīm sadala atbilstīgi rādītājiem, kuros nav ņemta vērā īpaša saistība ar romiem, un šie rādītāji ir kopējais iedzīvotāju skaits, bezdarba līmenis vai IKP. Palāta uzskata, ka šo rādītāju izmantošana nav piemērotākais veids, kā noteikt, cik liels ES finansējums romu integrācijai būtu jāpiešķir katrai dalībvalstij.

Visas četras apmeklētās dalībvalstis arī izmantoja integrētu pieeju, lai sniegtu finansiālo atbalstu romu integrācijai

76

Integrētas pieejas izmantošana pozitīvi ietekmē centienus veicināt romu integrāciju, izmantojot ESI fondus. Visas četras revīzijai atlasītās dalībvalstis bija izmantojušas integrētu pieeju, vienlaicīgi risinot problēmas dažādās jomās⁴⁶, vismaz vienā no savām viena fonda vai vairākfondu⁴⁷ darbības programmām. Šai sakarā Rumānija sniedza labu piemēru (sk. 6. izcēlumu). Savukārt Spānijā, izstrādājot reģionālo darbības programmu Andalūzijai, tika palaista garām iespēja formulēt noteikumus par integrētu pieeju.

6. izcēlums

Integrētas pieejas labs piemērs – apvienotā atlases komiteja Rumānijā

Lai pēc iespējas labāk izmantotu struktūrfondus, Rumānija piemēroja integrētu pieeju attiecībā uz divām darbības programmām (ESF darbības programmai cilvēkkapitāla jomā un reģionālajai ERAF darbības programmai). Vienai no šīm darbības programmām līdzfinansējums tika piesaistīts no ERAF, bet otrai – no ESF. Abām bija kopīga prioritārā ass. Rumānija izveidoja arī apvienoto atlases komiteju, kurā bija pārstāvētas abu darbības programmu vadošās iestādes, kā arī trīs citas kopīgas struktūras, tostarp valsts kontaktpunkts romu integrācijai un Diskriminācijas novēršanas padome. Abām darbības programmām tika izdoti kopīgi uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus ar vienādiem atbilstības kritērijiem un vienādām darbības jomām. Darbības programmas nodrošināja arī savstarpēji papildinošu līdzfinansējumu (proti, ERAF un ESF finansējumu izmanto dažādām projektu darbībām, kas ir savstarpēji saistītas vai ko veic secīgi).

Diskriminācijas novēršanas pasākumiem piešķirtais finansējums

77

ESF regulas 8. pantā noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāizmanto ESF, lai atbalstītu iniciatīvas ar īpašu mērķi, proti, cīnīties pret diskrimināciju. ES investīciju prioritāti 9.iii) “Visu diskriminācijas veidu apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana” (IP 9.iii)) izmanto, lai sniegtu atbalstu šādām iniciatīvām.

78

Vienpadsmit dalībvalstis 2014.–2020. gada plānošanas periodā vismaz vienā no savām darbības programmām iekļāva IP 9.iii). Kopējais finansējuma apjoms, kas piešķirts saskaņā ar IP 9.iii), bija 414 miljoni EUR (sk. 7. tabulu).

7. tabula

Finansējums, kas piešķirts katrai attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar IP 9.iii) “Visu diskriminācijas veidu apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana”

Dalībvalsts
Summa
(miljoni EUR)
% no dalībvalsts kopējā ESF finansējuma
% no kopējā finansējuma saskaņā ar IP 9.iii)

Spānija
145
1,9 %
91 %

Grieķija
99
2,7 %

Portugāle
51
0,7 %

Slovākija¹
40
1,8 %

Čehijas Republika¹
22
0,6 %

Polija
19
0,1 %

Kipra
14
10,8 %
9 %

Īrija
11
2,0 %

Francija
8
0,1 %

Beļģija
4
0,4 %

Vācija
1
0,0 %

Kopā
414
Neattiecas
100 %

1Dalībvalstis, kurām sniegti konkrētām valstīm adresēti ieteikumi attiecībā uz romiem.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.

79

No četrām Palātas pārbaudītajām dalībvalstīm Spānija bija iekļāvusi IP 9.iii) septiņās darbības programmās. Gan Čehijas Republika, gan arī Slovākija, pret kurām bija uzsāktas pārkāpuma procedūras par romu skolnieku segregāciju izglītības sistēmā (sk. 37. punktu), bija iekļāvušas IP 9.iii) vienā darbības programmā. Bulgārija, Ungārija un Rumānija šo investīciju prioritāti nebija iekļāvušas nevienā darbības programmā. Tādējādi tās palaida garām iespēju atbalstīt diskriminācijas novēršanas pasākumus, kurus varēja apvienot ar pasākumiem investīciju prioritātē 9.ii), līdz ar to palielinot romu iekļaušanas iniciatīvu efektivitāti, jo diskriminācijas novēršanas pasākumu trūkums uzskatāms par vienu no galvenajiem iemesliem, kādēļ romu iekļaušanas pasākumi var neizdoties.

Ievērojams finansējums ir atvēlēts izglītībai, nodarbinātībai un sociālās iekļaušanas pasākumiem

80

ESI fondu satvars paredz ievērojamu finansējumu arī vispārējiem sociālās iekļaušanas pasākumiem; pieredze liecina, ka šādi pasākumi ir ļoti svarīgs instruments romu integrācijas veiksmīgai veicināšanai, – to pierāda arī atzītais tā dēvētais romu iekļaušanas Spānijas modelis⁴⁸. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada februārī publicēto informāciju 2014.–2020. gada periodā izglītības, nodarbinātības un sociālās iekļaušanas pasākumiem ir piešķirts ERAF un ESF finansējums 100 miljardu EUR apmērā⁴⁹.

81

Piecas dalībvalstis, kurām sniegti īpaši KVAI par romu iekļaušanu (Bulgārija, Čehijas Republika, Ungārija, Rumānija un Slovākija), ir saņēmušas aptuveni vienu piekto daļu no šīs summas, proti, aptuveni 20 miljardus EUR. Aplēse par to, cik sociāli atstumtu romu ir starp citām iedzīvotāju mērķgrupām (piemēram, cilvēki, kurus apdraud nabadzība un sociālā atstumtība) ļauj secināt, ka ESI fondu atbalstīto integrēto programmu ietvaros šajās valstīs, nodrošinot vienlīdzīgu pieeju, aptuveni 500 miljoni EUR gadā varētu dot labumu romiem no iedzīvotāju mērķgrupām⁵⁰. Šajā laikposmā šīm piecām dalībvalstīm būs pieejami vēl 183 miljoni EUR gadā atbilstīgi IP 9.ii) (t. i., mērķiniciatīvām). Tas parāda, cik svarīgi ir efektīvi izmantot vispārēju politiku romu iekļaušanas iniciatīvu īstenošanai.

Jauni mehānismi apspriežu un sadarbības uzlabošanai starp valsts iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām

82

Būtiskākais mehānisms pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalības veicināšanai ESI fondu plānošanā un īstenošanā ir Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību⁵¹. Šajā dokumentā iekļautas pamatnostādnes, kas palīdz dalībvalstīm sagatavot ESI fondu partnerības nolīgumus un darbības programmas. Minētās pamatnostādnes ietver ieteikumu izmantot pārredzamas procedūras, lai atrastu potenciālos partnerus un sadarbotos ar tiem. Pamatnostādnēs arī noteikts, ka uzaicinājumiem sniegt priekšlikumus, progresa ziņojumiem un programmu uzraudzības un izvērtēšanas procedūrām jābūt pārredzamām. Pamatnostādnēs iekļauti arī vairāki labas prakses piemēri saistībā ar noteikumiem par dalību partnerībās, kā arī saistībā ar uzraudzības komiteju iekšējām procedūrām.

83

Analizējot izraudzītās darbības programmas 2014.–2020. gada periodam, kuras ietvēra IP 9.ii), tika konstatēts, ka uzraudzības komitejas sanāksmes tika organizētas saistībā ar septiņām no deviņām darbības programmām. Pavisam tika rīkotas 14 sanāksmes, un 10 sanāksmēs piedalījās romu pārstāvji. Romu organizāciju pārstāvji piedalījās visās ESF darbības programmu uzraudzības komitejas sanāksmēs (izņemot vienu gadījumu Ungārijā⁵²), turklāt Bulgārijā sanāksmēs bija pārstāvēts arī valsts kontaktpunkts romu integrācijai.

2007.–2013. gada plānošanas periodā pieejamie darbības programmu uzraudzības mehānismi nebija piemēroti, lai izvērtētu romu integrācijas pasākumu rezultātus

Uzraudzības sistēmas nenodrošināja atbilstīgu pamatu ziņojumu sniegšanai par romu integrāciju 2007.–2013. gada plānošanas periodā

Dažās dalībvalstīs iestādēm ir noteikti ierobežojumi datu vākšanai par etnisko izcelsmi

84

Dažās dalībvalstīs pastāv konstitucionāli ierobežojumi, kas liedz valsts iestādēm vākt datus (sk. divus piemērus 7. izcēlumā). Šāda situācija apgrūtina iespēju uzraudzīt konkrētus ar romiem saistītus rādītājus.

7. izcēlums

Datu vākšana par etnisko izcelsmi: juridiskie sarežģījumi

Vācija kopš Otrā pasaules kara beigām nav vākusi statistikas datus par sociālekonomiku un iedzīvotājiem, pamatojoties uz etnisko izcelsmi, – Vācijas valsts kontaktpunkts romu integrācijai ir apliecinājis, ka konkrēti dati nav zināmi ne par vienu nacionālo minoritāti.

Francijas tiesību akti īpaši aizliedz valstij vākt personas datus par etnisko izcelsmi.

85

Tomēr Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, kā arī Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un šādu datu brīvi apriti paredz vairākus izņēmumus aizliegumam apstrādāt personas datus, kas norāda uz rasi vai etnisko izcelsmi, jo īpaši, ja “datu subjekts ir nepārprotami piekritis minēto datu apstrādei”. Šādi noteikumi ir saglabāti arī Vispārīgās datu aizsardzības regulas projektā⁵³.

86

Pamattiesību aģentūra uzskata, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un šīs ES datu aizsardzības tiesību normas nodrošina atbilstīgu regulējumu personas datu un sensitīvu datu apstrādei. Turklāt Palātas veiktās revīzijas laikā vairākas iestādes (tostarp Komisija, Pamattiesību aģentūra un EURoma tīkls) apstiprināja, ka tādu sīkāk sadalītu datu apstrāde, kas attiecas uz etnisko piederību, nav nelikumīga nevienā ES dalībvalstī⁵⁴. Palātai tika arī norādīts, ka gadījumos, kad ir patiesi sarežģīti iegūt datus par dalībnieku etnisko piederību, pastāv praktiskas alternatīvas, piemēram, anonīmu anketu izmantošana, kad nejauši atlasīti respondenti tiek lūgti identificēt sevi, pamatojoties uz nepārprotamu piekrišanu.

87

Tomēr, pat ja datu par etnisko piederību vākšana ir likumīgi iespējama, nav garantijas, ka šie dati būs ticami vai noderīgi. Piemēram, Rumānijā informācija par etnisko piederību tika vākta tautas skaitīšanas laikā. Taču šie dati netika izmantoti Rumānijas RIVS mērķiem –tā vietā Rumānijas iestādes paļāvās uz Eiropas Padomes veiktajām aplēsēm. Tas liecina par to, ka dalībvalsts informācija par tās romu tautības iedzīvotājiem nebija uzticama.

Projektu līmenī dati par dalībnieku etnisko piederību ir vākti, taču tie nav izmantoti darbības programmu uzraudzības sistēmā

88

Palāta konstatēja, ka vairāki projektu koordinatori visās četrās dalībvalstīs, kuras tika apmeklētas revīzijas laikā, vāca datus par projektu dalībnieku etnisko piederību, taču šie dati netika nodoti nedz vadošajām iestādēm, nedz arī starpniekstruktūrām (sk. arī 118. punktu). Tas nozīmē, ka ar romiem saistītie dati, kas bija pieejami projektu līmenī, nenonāca darbības programmu uzraudzības sistēmā.

89

Šāda situācija bija, piemēram, Spānijā. Andalūzijas reģionālās darbības programmas starpniekstruktūra pat nebija informēta par to, kuri projekti bija saistīti ar romiem, lai gan šī informācija bija pieejama projektu līmenī. Starpniekstruktūra varēja Palātai iesniegt tikai to projektu sarakstu, kuri bija paredzēti nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām kopumā neatkarīgi no tā, vai šajās grupās bija vai nebija kādi romu dalībnieki. Līdzīga situācija bija Ungārijā.

Darbības programmu uzraudzību trijās no četrām dalībvalstīm kavēja neatbilstība starp definētajiem un uzskaitītajiem projektu rādītājiem

90

Turklāt darbības programmu uzraudzību trijās no četrām apmeklētajām dalībvalstīm (Bulgārijā, Rumānijā un Ungārijā) kavēja neatbilstība starp definētajiem un uzskaitītajiem projektu rādītājiem. Rumānijā projektu īstenošanas laikā pastāvēja trīs dažādi rādītāju veidi (programmu, papildinošie un papildu rādītāji), un nebija pienākuma ziņot par kādu no tiem; tas nevajadzīgi sarežģīja uzraudzības procesu, turklāt iegūtos rezultātus bija grūti salīdzināt.

91

Ungārijā saistībā ar četriem no pieciem pārbaudītajiem projektiem, kas minēti II pielikumā, netika oficiāli ziņots par rezultātu mērķu sasniegšanu, jo projektos rezultātu mērķi nebija ietverti (rezultātu mērķi patiesībā bija noteikti, taču tie kļūdaini tika klasificēti kā iznākuma mērķi un attiecīgi netika paziņoti kā rezultāti).

2014.–2020. plānošanas periodā tika īstenoti centieni uzlabot uzraudzību, taču joprojām pastāv vairāki ierobežojumi

92

Romu integrācijas uzraudzība 2014.–2020. gada periodā joprojām ir problemātiska. Novērtēt progresu romu integrācijas pasākumu jomā varētu palīdzēt kopīgu rādītāju pieejamība: katram fondam piemēro īpašus noteikumus, kuros paredzēti kopīgi rādītāji, kas jāizmanto visās no attiecīgā fonda finansētajās programmās. Piemēram, ESF regulas I pielikumā noteikti vairāki standartizēti rādītāji, kas ir būtiski romu integrācijas programmām:

—15. kopējais iznākuma rādītājs: “Migranti, dalībnieki ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (tostarp sociāli atstumtās kopienas, piemēram, romi)”,

—28. kopējais tūlītējo rezultātu rādītājs: “Nelabvēlīgā situācijā esoši dalībnieki, kas pēc piedalīšanās programmā sākuši darba meklējumus, iesaistījušies izglītībā/apmācībā, kvalifikācijas ieguvē, nodarbinātībā, tostarp pašnodarbinātie”,

—32. kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs: “Nodarbinātībā iesaistītie nelabvēlīgā situācijā esošie dalībnieki, tostarp pašnodarbinātie, sešus mēnešus pēc piedalīšanās programmā”.

Minētos rādītājus var papildināt ar attiecīgām programmām raksturīgiem rādītājiem.

93

Taču, ja netiks noteikti konkrēti ar romiem saistīti rādītāji, šie kopējie rādītāji nenodrošinās efektīvu pamatu romu integrācijas iniciatīvu uzraudzībai. Turklāt uzraudzības mehānismu darbībā joprojām ir trūkumi, tāpēc tikai daļēji tikuši izpildīti saistītie ex ante nosacījumi (sk. 74. punktu). Tas parāda, cik grūti ir veikt rūpīgu uzraudzību romu integrācijas jomā.

94

Lai mazinātu šīs grūtības, Komisija aicināja Pamattiesību aģentūru⁵⁵ izveidot darba grupu jautājumos par rādītājiem, kas jāizmanto saistībā ar romu integrāciju. Rādītāji, kā plānots, tika izstrādāti līdz 2016. gada 1. janvārim; tādējādi būs iespējams panākt vienošanos ar valsts kontaktpunktiem romu integrācijai (visi kontaktpunkti bija pārstāvēti darba grupā) par salīdzināmas ziņošanas struktūras izmantošanu visās iesaistītajās dalībvalstīs. Tas arī var sniegt iespēju zināmā mērā novērtēt ESI fondu ietekmi uz RIVS īstenošanu, jo īpaši dalībvalstīs, kuras ir saskaņojušas ESI fondu pasākumus un rādītājus ar RIVS pasākumiem un rādītājiem, piemēram, Grieķijā un Slovākijā (sk. 8. izcēlumu). 2016. gada martā saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju 21 dalībvalsts pieņēma pārbaudei šos rādītājus, bet vēl nav skaidrs, vai Komisijai kā starpniekam izdosies panākt visu dalībvalstu vienošanos šajā jautājumā, jo nav noteikta prasība dalībvalstīm veikt izmaiņas sistēmās, ko tās izmanto.

8. izcēlums

Romu integrācijas iniciatīvu uzraudzības uzlabošana – labs piemērs darbības programmu saskaņošanai ar RIVS

Komisija ieteica Slovākijai finansējumu no darbības programmas “Cilvēkresursi” izmantot, lai īstenotu pasākumus, kas paredzēti RIVS laikposmā līdz 2020. gadam. Slovākijas valsts kontaktpunkts romu integrācijai, kurš piedalījās visās tehniskajās un oficiālajās Komisijas sanāksmēs, veicināja to, lai visos darbības programmas “Cilvēkresursi” pasākumos īpaša uzmanība tiktu pievērsta sociāli atstumtajām romu kopienām. Šie pasākumi atbilst RIVS mērķiem; tādējādi būs vieglāk izvērtēt panākto progresu virzībā uz RIVS mērķu sasniegšanu, jo tie ir izklāstīti darbības programmā. Attiecīgi Slovākijas izstrādātais uzraudzības un novērtēšanas projekts tiks izmantots, lai uzraudzītu RIVS īstenošanu, kā arī lai uzraudzītu darbības programmā “Cilvēkresursi” paredzēto pasākumu īstenošanu.

Lielākā daļa projektu tika īstenoti, kā plānots, taču ne vienmēr tika piemēroti paraugprakses kritēriji, kas veicina romu veiksmīgu iekļaušanu, turklāt bija apgrūtināta projektu īstenošanas rezultātu uzraudzība

95

Palāta šīs revīzijas laikā apmeklēja arī 19 ar romu integrāciju saistītus projektus to īstenošanas vietās, lai izvērtētu, kā tie izstrādāti, atlasīti un īstenoti, un lai vērtētu to rezultātu uzraudzību (ja tāda tika veikta). Visi pārbaudītie projekti tika īstenoti 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Attiecībā uz katru no šiem projektiem Palāta pārbaudīja, vai

—atlases procedūras bija atbilstīgas konkrētiem romu integrācijas mērķiem un prioritātēm, kas noteiktas darbības programmā;

—projekti īstenoti atbilstīgi plānam;

—projekti sasniedza iecerētos rezultātus;

—bija ieviesti mehānismi, lai uzraudzītu sasniegtos projektu rezultātus romu iekļaušanas jomā.

Visi pārbaudītie projekti atbilda darbības programmu mērķiem, taču atlases procedūras nebija mērķtiecīgi vērstas uz to, lai atlasītu ar romu iekļaušanu saistītus projektus

Dažu darbības programmu atlases procedūras nebija mērķtiecīgi vērstas uz projektiem, kas saistīti ar romu iekļaušanu

96

Visās četrās dalībvalstīs pārbaudīto darbības programmu atlases procedūras nodrošināja, ka ikviens projekts bija atbilstīgs attiecīgajiem darbības programmas mērķiem. No Palātas izvērtētajiem sešpadsmit uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus⁵⁶ deviņos bija norādīta skaidra atsauce uz romiem kā mērķgrupu: trijos uzaicinājumos no pieciem Bulgārijā, divos Spānijā, trijos no pieciem Ungārijā un vienā no četriem Rumānijā. Pārējie septiņi uzaicinājumi attiecās uz nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām kopumā. Viena no turpmākajām Spānijas darbības programmām bija izstrādāta tā, ka tā daļēji attiecās uz romiem. Tas izskaidro, kādēļ dažu pārbaudīto projektu pieteikuma dokumentos nebija norādītas atsauces uz romiem, – projekti bieži vien attiecās uz plašāku grupu, piemēram, nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu kopumā atbilstīgi darbības programmas mērķiem.

97

Vērtētājiem parasti nebija īpašas pieredzes romu iekļaušanas jomā. Viņiem pārsvarā bija zināšanas par sociālo iekļaušanu kopumā. Darbības programma “Cīņa pret diskrimināciju” Spānijā bija izņēmums – šajā gadījumā vērtētājiem bija īpašas zināšanas par romu iekļaušanu.

Netika sistemātiski pieprasīti konkrēti ar romiem saistīti rādītāji, lai uzraudzītu projektu rezultātus

98

Palātas veiktā analīze parādīja, ka bija zināma neskaidrība attiecībā uz to, kā noteikt rādītājus projekta rezultātu uzraudzībai. Ungārijā uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus ne vienmēr bija prasība norādīt koprezultāta mērķus (piemēram, “nodarbinātībā iesaistītie dalībnieki sešus mēnešus pēc dalības projektā”). Arī Spānijā nebija obligāti jānosaka uz rezultātiem balstītie mērķi. Trijos gadījumos Bulgārijā projektu pieteikumos tiešo rezultātu mērķi vairākkārt bija nepareizi klasificēti kā koprezultāta mērķi, un šīs kļūdas nav izlabotas atlases procesa laikā (sk. arī 118. punktu).

99

Gadījumos, kad rezultātu mērķi tika pieprasīti, tie ne vienmēr nepārprotami attiecās uz romiem. Tie drīzāk attiecās uz plašāku grupu, piemēram, “neaizsargātām grupām”. Šāda situācija tika novērota saistībā ar ERAF darbības programmu Bulgārijā un ESF darbības programmu Ungārijā un Andalūzijā.

Attiecīgās ieinteresēto personu grupas ne vienmēr ir pienācīgi iesaistītas

100

Visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzdalība projekta izstrādē vai ieinteresēto personu kā projekta partneru iesaiste ievērojami palielina projektu panākumus un uzlabo ilgtspēju. Taču projektu atlases procedūrām kopumā nebija izdevies veicināt šādu plašu līdzdalību. Palātas paraugā šī problēma īpaši skāra sociālo mājokļu projektus Bulgārijā. Vietējie iedzīvotāji netika iesaistīti projektā, kā arī netika īstenotas informētības vairošanas kampaņas, tāpēc sabiedrībā attieksme pret projektu piedāvājumiem bija noraidoša.

Projekti kopumā tika īstenoti saskaņā ar plānu

No 19 pārbaudītajiem projektiem 14 projektu īstenošanā tika sasniegti to mērķi attiecībā uz tiešajiem rezultātiem, budžetu, termiņiem un tvērumu

101

No 19 pārbaudītajiem projektiem 14 projektu īstenošanā tika sasniegti dotācijas nolīgumā noteiktie mērķi attiecībā uz tiešajiem rezultātiem, budžetu, termiņiem un tvērumu. Četri projekti netika īstenoti, kā plānots, vai nu kavēšanās dēļ (divi projekti Bulgārijā), vai projektu tvēruma izmaiņu dēļ (viens projekts Bulgārijā un otrs projekts Rumānijā). Cita projekta (Ungārijā) rādītāji un pieejamā informācija bija tik sarežģīti, ka nebija iespējams tos salīdzināt un izvērtēt, vai bija sasniegti tiešo rezultātu mērķi. Visu pārbaudīto projektu, izņemot divus, tiešais rezultāts, kā tika norādīts, bija romu izcelsmes dalībnieku skaits.

1. attēls

IT telpa sociālo pakalpojumu centra lietotājiem Baja Mares pilsētā (Rumānijā)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

No 13 projektiem, par kuriem bija pieejami uzraudzības dati, 10 projektu īstenošanā bija sasniegti to koprezultātu mērķi

102

No 19 pārbaudītajiem projektiem 17 projektiem bija noteikti koprezultātu mērķi, lai gan tie ne vienmēr attiecās konkrēti uz romiem. Šie mērķi tika uzraudzīti tikai 13 gadījumos. No šiem trīspadsmit projektiem kopumā tika sasniegti desmit projektu mērķi. Konkrēti mērķi attiecībā uz romiem bija noteikti četros no septiņpadsmit projektiem ar koprezultātu mērķiem. No šiem četriem projektiem trīs projektu īstenošanā tika sasniegti noteiktie mērķi (viens projekts Bulgārijā, divi – Rumānijā un viens – Spānijā).

Konstatēts, ka projektu īstenošanas rezultātus pozitīvi ietekmēja tādu kritēriju piemērošana, kas saistīti ar romiem (piemēram, romu iekļaušanas kopējie pamatprincipi)

103

Pamatojoties uz atlasīto projektu pārbaudi, Palāta uzskata, ka, plašāk piemērojot konkrēti ar romiem saistītos kritērijus, daži no šiem projektiem varētu pozitīvi ietekmēt romu ilgtspējīgu integrāciju. No 19 pārbaudītajiem projektiem 17 projekti tika īstenoti pēc tam, kad Padome 2009. gada jūnijā bija pieņēmusi romu iekļaušanas kopējos pamatprincipus (sk. 23. punktu). Turpmāk sniegtie piemēri parāda, kā kopējo pamatprincipu piemērošana atlases posmā būtu ietekmējusi projekta panākumus.

Otrais kopējais pamatprincips: romu integrācijas politikai un projektiem jābūt nepārprotami vērstiem uz romiem, bet ne tikai

104

Otrais kopējais pamatprincips paredz, ka romu integrācijas politikai un projektiem jābūt nepārprotami vērstiem uz romiem, bet ne tikai. Romu integrācijas politikai un projektiem plašākā nozīmē jābūt vērstiem uz tādām mērķgrupām kā “nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas”; ir skaidri jānorāda, ka arī romi pieder pie šīm grupām, kā arī būtu jāapraksta konkrēti pasākumi, kas tiks veikti, lai nodrošinātu, ka projekti veiksmīgi sasniedz romus. Nodarbinātības programma Spānijā bija labs šā principa piemērošanas piemērs (sk. 9. izcēlumu).

9. izcēlums

Skaidri formulētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšana palīdzēja nodrošināt, ka nodarbinātības programma veiksmīgi sasniedz romus (Spānija, projekts nr. 16)

Spānijā darbības programmas nodarbinātības jomā “Cīņa pret diskrimināciju” mērķis bija integrēt romus darba tirgū. Dalībnieki tika intervēti, un viņiem ieteica vienu no trim risinājumiem, proti: 1) atrast darbu, 2) uzsākt profesionālo apmācību vai 3) apmeklēt darbseminārus, lai iegūtu prasmes, kas nepieciešamas, lai iesaistītos nodarbinātībā. Pēc tam notika saziņa ar uzņēmumiem, lai iegūtu informāciju par brīvajām darbavietām vai stažēšanās iespējām.

Nelabvēlīgākā situācijā esošie romi tika uzrunāti kopā ar citiem iedzīvotājiem līdzīgā sociālekonomiskajā situācijā. Spānijā bija noteikts mērķis panākt, lai 70 % dalībnieku būtu romu izcelsmes. Īstenojot vēl citas iniciatīvas romu līdzdalības veicināšanai (piemēram, informētības vairošanas pasākumus), šis mērķis tika sasniegts, un rezultāti saglabājās visā programmas darbības laikā.

Trešais kopējais pamatprincips: nepieciešama starpkultūru pieeja, kas ietver mediatoru iesaisti un informētības vairošanas kampaņas

105

Trešais kopējais pamatprincips paredz nepieciešamību izmantot starpkultūru pieeju, kas ietver mediatoru iesaisti un informētības vairošanas kampaņu rīkošanu. Šā principa piemērošanai ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu projektu, jo īpaši ar mājokļiem saistīto projektu, panākumus. Informācijas trūkums var pilnībā apdraudēt projektus, kurus citkārt būtu iespējams veiksmīgi īstenot (sk. piemēru 10. izcēlumā).

10. izcēlums

Mērķtiecīguma trūkums, nosakot mērķgrupas, kā arī nepietiekama kultūras faktoru novērtēšana negatīvi ietekmēja veselības aizsardzības projekta īstenošanu (Bulgārija, projekts nr. 4)

Prioritārās ass “Sociālā iekļaušana” ietvaros Bulgārijā tika īstenots projekts, kas ietvēra veselības pārbaudes. Šis projekts bija iekļauts rīcības plānā RIVS īstenošanai. Taču nebija noteikts neviens rādītājs, kas attiektos uz mērķgrupu “neaizsargāti iedzīvotāji”. Šim projektam bija trīs mērķgrupas. Tās bija “neaizsargāti iedzīvotāji” (iedzīvotāju grupas ar īpašiem veselības apdraudējumiem, personas ar invaliditāti, sociāli atstumtas grupas un kopienas, kā arī neaizsargātas etniskās grupas), “iedzīvotāji darbspējīgā vecumā”, kā arī “nomaļu reģionu iedzīvotāji”.

Aptuveni 620 000 cilvēku tika uzaicināti veikt veselības pārbaudi, taču to izdarīja tikai 56 000 no tiem. Nav informācijas par to, cik liela daļa šo personu pārstāvēja kādu no mērķgrupām. Tas, ka nebija skaidras atsauces uz romiem vai pat mērķgrupu “neaizsargāti iedzīvotāji”, norāda uz mērķtiecīguma trūkumu, piesaistot dalībai projektā attiecīgo grupu pārstāvjus.

Divi aspekti liedza panākt romu aktīvāku līdzdalību. Viens no tiem bija tas, ka uzaicinājumi tika nosūtīti vēstulē, – romu vidū salīdzinoši plaši izplatīts ir analfabētisms. Otrais aspekts bija romu sieviešu plaši izplatītās, vēsturisku iemeslu dēļ radušās bailes no medicīnas pakalpojumiem. Mediatoru piesaiste būtu varējusi mazināt šo problēmu.

Ceturtais kopējais pamatprincips: svarīgi veicināt romu iekļaušanu plašākā sabiedrībā

106

Ceturtais kopējais pamatprincips nosaka, ka ir būtiski veicināt romu iekļaušanu plašākā sabiedrībā. Desmit pārbaudīto projektu īstenošanā, kuros piekļuve vispārējam darba tirgum bija noteikta kā koprezultātu mērķis, tika gūtas labas sekmes, projektu īstenošanā iesaistot gan valsts, gan arī privātās struktūras. Īstenojot četrus projektus, netika sasniegti to mērķi šādos aspektos:

—Ungārijā triju pārbaudīto projektu īstenošanas posmā netika iesaistīti privātā sektora darba devēji; tas izrādījās trūkums, jo dalībnieki nevarēja atrast darbu primārajā darba tirgū. Tos, kuriem izdevās atrast darbu, pieņēma valsts iestādes;

—Bulgārijā viena projekta īstenošanā arī neizdevās sasniegt mērķi par vismaz 8 % projekta dalībnieku iesaistīšanos primārajā darba tirgū.

107

Pasākumi, ko īstenoja saskaņā ar Spānijas darbības programmu “Cīņa pret diskrimināciju”, kura romu integrācijas jomā bija vērsta galvenokārt uz nodarbinātību, nebija izstrādāti tā, lai papildinātu vispārējos politikas virzienus. Spānijas valsts nodarbinātības dienests SEPE nebija iesaistīts šo pasākumu izvērtēšanā vai īstenošanā līdz 2014. gada decembrim. Tādēļ SEPE nevarēja dalīties savā pieredzē, piedaloties pasākumu plānošanā. SEPE arī nevarēja projekta īstenošanas laikā gūto pieredzi integrēt savā politikā.

108

Turpretī trīs no pieciem pārbaudītajiem projektiem Rumānijā tika īstenoti NVO partnerībā ar valsts struktūru. Tādējādi tika nodrošināts, ka projektu partneri izmantoja cits cita zināšanas, un valsts struktūras varēja efektīvi izmantot projektu rezultātus vispārējās politikas izstrādē un īstenošanā. Piemēram, ERAF projekta rezultātus pēc projekta pabeigšanas izplatīja starpniekstruktūra.

Piektais kopējais pamatprincips: dzimumu līdztiesības aspekta apzināšanās

109

Piektais kopējais pamatprincips attiecas uz izpratni par dzimumu līdztiesības jautājumiem. Ir lielāka varbūtība, ka romu sievietes lielākā mērā nekā sievietes kopumā vai romu vīrieši jūtas sociāli atstumtas no plašākas sabiedrības. Viņas bieži vien ir pakļautas divkāršai diskriminācijai, proti, diskriminācijai dzimuma dēļ un diskriminācijai etniskās izcelsmes dēļ. Taču romu sievietēm ir izšķiroša nozīme iekļaušanas veicināšanā, piemēram, lai veicinātu bērnu integrāciju izglītības sistēmā. Vispārējie mērķi romu integrācijas jomā būs ļoti grūti sasniedzami, ja netiks ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts un ja sievietes nejutīs programmu ietekmi.

110

Spānijā visos četros pārbaudītajos projektos nepārprotami bija ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts. Izdevās panākt sieviešu līdzdalību projektos – dalībnieču skaits tajos bija no 50 līdz 70 %. Divos gadījumos tika gūti labi panākumi sieviešu iesaistē darba tirgū. Vienā no šiem gadījumiem tika panākts vienāds sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmenis (aptuveni 24 %), savukārt citā gadījumā sieviešu iesaistes darba tirgū rādītājs sasniedza 90 %. Vēl viens veiksmīgs piemērs ir aprakstīts 11. izcēlumā.

11. izcēlums

Sieviešu līdzdalība veselības projektā: iekļaušanas efekta daudzkāršošana (Rumānija, projekts nr. 12)

Rumānijā īstenotā veselības projekta būtisks mērķis bija izveidot veselības mediatoru tīklu romu kopienām. Šis projekts tika īstenots partnerībā ar Rumānijas Sabiedrības veselības institūtu.

Projekta vispārīgais mērķis bija paaugstināt romu sieviešu nodarbinātības līmeni un piedāvāt viņām labāku piekļuvi darba tirgum, lai izvairītos no sociālās atstumtības un veicinātu vienlīdzīgas iespējas.

Cita starpā projekta ietvaros tika apmācītas 100 romu sievietes, lai viņas varētu strādāt 100 romu kopienās, kurās nekad iepriekš nebija darbojies veselības jomas mediators.

Projekts bija sekmīgs, jo tas veicināja romu sieviešu iekļaušanu, nodrošinot iespēju iegūt kvalifikāciju un iesaistīties nodarbinātībā. Turklāt tas bija pozitīvi, jo sieviešu mediatoru iesaiste varēja daudzkāršot iekļaušanas efektu.

Sestais kopējais pamatprincips: iepriekš gūtās pieredzes izmantošanas nozīme

111

Sestais kopējais pamatprincips uzsver iepriekš gūtās pieredzes izmantošanas nozīmi. 14 gadījumos no 19 šis princips ir ievērots: iepriekšējā pieredze, kas iegūta, īstenojot projektus, ir acīmredzami uzlabojusi projektu koordinatoru spējas – daži no tiem šīs speciālās zināšanas ir izmantojuši arī turpmākajos projektos.

112

Spānijā izglītības projekta “Veicināšana” pamatā bija nodarbinātības programma (“Iekļaušana”), kas veiksmīgi darbojas kopš 2000. gada. NVO, starpniekstruktūra, kas pārvaldīja minētās programmas, dalījās gūtajā pieredzē ar citām NVO, kuras veica starpniekstruktūru funkcijas darbības programmā “Cīņa pret diskrimināciju”. Katra NVO pievērsās atšķirīgām neaizsargātām grupām un regulāri apmainījās ar gūto pieredzi. Andalūzijas darbības programmā pārbaudītie projekti paplašināja valsts iestāžu – projektu īstenotāju – zināšanas un to rīcībā esošo informāciju, jo visi dati, ko apkopoja projektu koordinatori, tika uzglabāti Valsts nodarbinātības dienesta reģistros. Tādējādi valsts iestādēm tika nodrošināts vērtīgs mehānisms politikas izvērtēšanai un turpmākai plānošanai; tas tiek izmantots kopš programmas uzsākšanas 2004. gadā.

Septītais kopējais pamatprincips: ES instrumentu izmantošana

113

Septītais kopējais pamatprincips attiecas uz ES instrumentu izmantošanu. Visu pārbaudīto projektu īstenošanā pēc būtības lielākā vai mazākā mērā ir izmantoti ES instrumenti, jo projekti bija saņēmuši finansējumu no ERAF vai ESF. Četru projektu īstenošanā ieguvums ir bijis vēl lielāks, jo ir izmantots finansējums no abiem fondiem; Palāta uzskata, ka šī ir laba metode integrēta atbalsta sniegšanai. 12. izcēlumā aprakstītais projekts, ko īstenoja Bulgārijā, ir minētās metodes piemērs.

12. izcēlums

Integrētas pieejas izmantošana, izmantojot ERAF un ESF finansējumu (Bulgārija, projekts nr. 5)

Šā ERAF projekta mērķis (sk. 2. attēlu) bija uzlabot mazāk nodrošināto un neaizsargāto iedzīvotāju iekļaušanu, paaugstinot viņu dzīves līmeni un uzlabojot pašvaldības dzīvojamā fonda kvalitāti kopumā. Bija paredzēts, ka sociālie mājokļi nodrošinās piekļuvi pamata dzīves apstākļiem aptuveni 165 sociāli neaizsargātām personām, kas mitinājās pussagruvušos un pārapdzīvotos mājokļos, kuri neatbilda juridiskajām prasībām par dzīvojamo ēku būvniecību un projektēšanu.

Bulgārijā bija jānodrošina, lai mājokļu projekti tiktu integrēti sociālo pakalpojumu sniegšanā. Attiecīgi projekta atlases kritērijos bija noteikts, ka projektu koordinatori nodrošina jauno mājokļu iedzīvotājiem nodarbinātības, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumus. Minētie sociālie pakalpojumi bija iekļauti programmā ar nosaukumu INTEGRA, ko finansēja no ESF un ko īstenoja vienlaikus ar pasākumiem mājokļu jomā.

2. attēls

Skats no sētas puses uz atjaunotu sociālo dzīvokļu māju Devņā (Bulgārijā)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Astotais kopējais pamatprincips: reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalība

114

Astotais kopējais pamatprincips attiecas uz reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalību, jo tām ir būtiska nozīme politikas praktiskā īstenošanā. Bieži vien, lai panāktu ilgstošu ietekmi, projektiem nepieciešams ilgtspējīgs finansējuma avots un reizēm arī privātā projektu koordinatora vai valsts iestādes atbalsts. Labs piemērs tika konstatēts Rumānijā, kur viena projekta būtisks aspekts tika uzticēts Valsts sabiedrības veselības institūtam, kas bija arī šā projekta īstenošanas partneris (sk. 11. izcēlumu).

115

Desmit no 19 pārbaudītajiem projektiem bija lielā mērā atkarīgi no tā, vai ilglaicīgs publiskais finansējums ir pieejams pastāvīgi, jo projektu koordinatori bija bezpeļņas organizācijas. Četrus projektus bija pārņēmušas un finansējušas valsts iestādes; visos gadījumos šāds risinājums bija ieplānots jau no paša sākuma. Vēl triju projektu aprakstos bija noteikts, ka to ilgtspēja jāgarantē valsts iestādei, taču tā šādu garantiju nebija sniegusi – vai nu projektu pārvaldības nepilnību dēļ (vienā gadījumā Bulgārijā), vai tādēļ, ka trūka ilgtspējīga finansiālā atbalsta vietējā līmenī (sk. 13. izcēlumu).

13. izcēlums

Ilgtspējīga finansiālā atbalsta trūkums mazināja veiksmīgi īstenotu projektu ilglaicīgu ietekmi (Rumānija, projekti nr. 12 un nr. 14)

Viens no projektiem ietvēra 210 romu apmācību un pieņemšanu darbā par vietējiem ekspertiem romu jautājumos. Projekta īstenošanas laikā šie eksperti bija bez maksas strādājuši vietējo pašvaldību labā. Tika plānots, ka vietējās pašvaldības pēc projekta beigām pieņems ekspertus pastāvīgā darbā un maksās tiem algu. Drīz pēc projekta pabeigšanas vietējās pašvaldības paziņoja, ka tās nevar pieņemt šos ekspertus darbā ekonomisku apsvērumu dēļ. Tas nozīmē, ka 2015. gadā pašvaldības pieņēma darbā tikai 67 vietējos ekspertus romu jautājumos.

Otrā projekta īstenošanas laikā 100 romu sievietes tika apmācītas par veselības jomas mediatorēm. Projekta ietvaros vietējā līmenī tika veikts aģitācijas darbs, lai informētu par veselības jomas mediatoru nodrošinātajiem ieguvumiem kopienā, kā arī lai rosinātu atbilstīgu darbavietu izveidi vietējās pašvaldībās. Lai gan veiktais aģitācijas darbs kopumā nodrošināja pozitīvu atbildes reakciju, atbalsts, ko vietējās pašvaldības galu galā sniedza veselības jomas mediatoru programmai, bija mazāks, nekā gaidīts. Tas būtiski ietekmēja projekta rezultātus, kā arī veselības jomas mediatoru nodrošināšanu kopumā – 2015. gadā Rumānijā tika pieņemti darbā tikai aptuveni 350 veselības mediatori salīdzinājumā ar 860 mediatoriem 2009. gadā.

Lai gan abi projekti tika veiksmīgi īstenoti, tomēr tas, ka vietējās pašvaldības nesniedza pastāvīgu finansiālu un institucionālu atbalstu, mazināja projektu potenciālo ietekmi uz romu integrāciju.

2007.–2013. gada rezultātu izvērtēšanu kavēja grūtības iegūt informāciju par romiem

116

Palāta arī vērtēja, kā projektu koordinatori bija uzraudzījuši projektu rezultātus, it īpaši saistībā ar romu integrāciju, un vai Komisija vai dalībvalstis bija veikušas novērtējumus, it īpaši tematiskos novērtējumus, par romu vai neaizsargāto grupu iekļaušanu.

Projektu uzraudzība: nesaskaņotas pieejas datu vākšanai un rādītāju definīcijām

117

Romu integrācijas projektu panākumu uzraudzība nav vienkārša, jo to ietekmē metodoloģiskas un praktiskas grūtības iegūt informāciju. Šīs grūtības plašāk izklāstītas turpmāk tekstā. Tomēr vairumā gadījumu (17) projektu koordinatoriem bija izdevies savākt informāciju par romu skaitu, kuri piedalījās viņu projektā, un reizēm pat par rezultātiem, ko šie dalībnieki bija sasnieguši, piemēram, cik cilvēku atraduši darbu. Šāda uzraudzība parasti tika veikta pēc projektu beigām, taču dažu ilgtermiņa projektu uzraudzība notika arī projekta īstenošanas laikā.

118

No šiem 17 projektiem 14 gadījumos dati par etnisko izcelsmi tika iegūti, izmantojot pašidentifikācijas metodi. Viena projekta dokumentos nebija sniegta informācija par to, kā tika iegūti dalībnieku dati. Divu citu projektu īstenošanas laikā šādi dati vispār netika vākti (viens projekts Bulgārijā, bet otrs – Rumānijā). Uzraudzības kvalitāti mazināja turpmāk uzskaitītie galvenie trūkumi.

-Pirmkārt, no 19 pārbaudītajiem projektiem 13 gadījumos rezultāti, kas tika uzskaitīti, nebija saistīti konkrēti ar romu integrāciju, bet drīzāk ar ieguvumiem plašākai mērķgrupai, piemēram, “neaizsargātām grupām” kopumā, turklāt nereti mērķgrupa vispār netika norādīta. Dati par romu līdzdalību faktiski bija pieejami, taču tie ne vienmēr tika nodoti vadošajai iestādei vai starpniekstruktūrai (sk. 88. punktu). No iepriekš minētā var secināt, ka informācija, ko iesniedza vadošajām iestādēm, neietvēra ticamus datus par projektu īpašo devumu sociāli atstumto romu iekļaušanas veicināšanai.

-Otrkārt, ja projektu īstenošanas laikā tika vākti dati par etnisko izcelsmi, pamatmetodes, ko izmantoja šādu datu vākšanai, nebija saskaņotas starp dalībvalstīm vai pat starp dažādiem projektiem atsevišķās dalībvalstīs. Sešos gadījumos dalībniekus lūdza atbildēt uz jautājumu, vai viņi ir romu izcelsmes, norādot atbildi “jā” vai “nē”. Sešos citos gadījumos dalībnieki varēja izvēlēties no neaizsargāto grupu uzskaitījuma, kurai grupai viņi ir piederīgi. Vēl divos gadījumos dalībniekiem bija iespēja norādīt tikai vienu – vai nu etnisko, vai valstisko piederību. Tādējādi dalībnieki nevarēja sevi identificēt, piemēram, kā ungāru un romu, lai gan, ja būtu bijusi tāda iespēja, viņi būtu identificējuši sevi kā piederīgu abām grupām. Tas nozīmē, ka savāktie dati ne vienmēr bija pilnīgi.

-Treškārt, dažādās dalībvalstīs un reizēm pat vienas valsts teritorijā rādītāji tika klasificēti atšķirīgi. Piemēram, četros pārbaudītajos Ungārijas projektos nebija noteikti oficiāli koprezultāta rādītāji. Tomēr projekta tiešo rezultātu rādītāji ietvēra rādītājus, kurus būtu vajadzējis klasificēt kā koprezultāta rādītājus, piemēram, mācību programmas veiksmīga pabeigšana. Bulgārijā triju projektu koprezultāta rādītāji dublēja projektu tiešo rezultātu rādītājus; piemēram, organizēto kampaņu vai veselības pārbaužu skaits projekta īstenošanas laikā. Rumānijā nodarbinātības rādītājs vienā gadījumā tika klasificēts kā tiešo rezultātu rādītājs, savukārt citā – kā koprezultāta rādītājs.

Novērtējumi daļēji atsvēra konkrēti ar romiem saistītas uzraudzības trūkumu darbības programmu līmenī

119

Lai gan novērtējumi ne vienmēr sniedz pilnīgu priekšstatu, uz to pamata var izdarīt atsevišķus secinājumus. Novērtējumi attiecībā uz atbalstu, kas sniegts saskaņā ar ERAF un ESF ar īpašu uzsvaru uz sociāli atstumto romu integrāciju (reizēm iekļaujot šo aspektu plašākā novērtējumā par nelabvēlīgākos apstākļos esošām grupām), bija veikti visās četrās apmeklētajās dalībvalstīs, turklāt šādus novērtējumus veikusi arī Komisija.

120

Šādi novērtējumi sniedza informāciju, kas nebija iekļauta uzraudzības ziņojumos, un ļāva iegūt noderīgu priekšstatu par panākto progresu.

-2011. gada novērtējumā, ko veica Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, bija secināts, ka romu līdzdalība ESF finansētos pasākumos bija palielinājusies no 100 000 personu ar romu izcelsmi 2000.–2006. gada periodā līdz 110 000 romu 2007.–2013. gada plānošanas perioda pirmajos divos gados⁵⁷. Tomēr šai tendencei nebija ilgstošas ietekmes uz bezdarba mazināšanu romu vidū, lai gan tika piešķirts lielāks ESF finansējums nolūkā veicināt romu līdzdalību darba tirgū. Novērtējumā tika norādīts, ka tikai nodarbinātības pasākumi paši par sevi nevarētu atrisināt dažādos šķēršļus romu iekļaušanai. Tajā bija akcentēts, cik svarīga ir holistiskā pieeja romu iekļaušanas veicināšanai, jo tā novērš vairākus šķēršļus, kas šo iekļaušanu kavē, īpaši izglītības, veselības un mājokļu jomā.

-2013. gadā Spānijā tika veikts novērtējums, lai noteiktu darbības programmas “Cīņa pret diskrimināciju” ietekmi laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam⁵⁸. Šajā novērtējumā tika secināts, ka ieguldījumi ar mērķi integrēt neaizsargātas grupas darba tirgū devuši daudzus pozitīvus rezultātus, tostarp ekonomikas jomā. Novērtējumā tika secināts, ka ikviens euro, ko ieguldīja šajos pasākumos, bija nodrošinājis kopējo atdevi EUR 1,38 apmērā.

24Padomes 1998. gada 30. marta un 1999. gada 6. decembra lēmumi par Bulgārijas Republikas, Čehijas Republikas, Ungārijas Republikas, Rumānijas un Slovākijas Republikas pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem.

25Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Regula (ES) Nr. 437/2010, ar ko Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu groza attiecībā uz nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu atbalstam paredzētas mājokļu intervences atbilstību (OV L 132, 29.5.2010, 1. lpp.).

26COM(2011) 173 galīgā redakcija.

27Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padome.

28Vienlīdzīga attieksme ir ES regulējuma horizontālais princips – to uzskata par priekšnosacījumu romu efektīvai iekļaušanai. ES programmā ir skaidri noteikts: “Pirmkārt, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka romi netiek diskriminēti un attieksme pret viņiem ir tāda pati kā pret jebkuriem citiem ES pilsoņiem ar vienlīdzīgu piekļuvi visām pamattiesībām, kā noteikts ES Pamattiesību hartā.” (ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam, 2. lpp.).

29Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs.

30Padomes Direktīva 2000/43/EK (Rasu vienlīdzības direktīva), Padomes Direktīva 2000/78/EK (Direktīva par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību un profesiju).

31Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

32Programmas ROMACT mērķis ir palielināt vietējo iestāžu, jo īpaši vēlēto amatpersonu un augstākā līmeņa ierēdņu, ieinteresētību un pārskatatbildību attiecībā uz sociāli atstumtām romu kopienām. Īstenojot šo programmu, galvenā uzmanība tiek pievērsta ilgstošas politiskās apņēmības veicināšanai, kas nodrošinās ilgtspējīgu plānu un pasākumu īstenošanu romu iekļaušanas jomā (sk. arī http://coe-romact.org/).

33Programma ROMED sastāv no diviem posmiem. Tās pirmais posms ir iniciatīvas īstenošana ar mērķi izglītot mediatorus, lai tie varētu veikt kvalitatīvu mediāciju romu kopienu un vietējo iestāžu starpā. Kopš programmas uzsākšanas 2011. gadā 22 valstīs apmācīti vairāk nekā 1300 mediatori. ROMED otrajā posmā, kas sākās 2013. gadā, galvenā uzmanība tiek pievērsta vietējai situācijai, it īpaši tam, kā mediācija var veicināt romu kopienu līdzdalību, lai panāktu iekļaujošāku un demokrātiskāku pārvaldību konkrētās pašvaldībās 11 valstīs, kas ir pārstāvētas Eiropas Padomē (sk. arī http://romed.coe-romact.org/).

34Izņemot Maltu, kas uzskata, ka tajā nav romu kopienas.

35Ungārijā Nacionālā sociālās iekļaušanas stratēģija (NSIS) – galēja nabadzība, bērnu nabadzība, romi – attiecās ne tikai uz romiem. Skaidrības labad šajā dokumentā tā turpmāk tiks saukta par RIVS.

36Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1783/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp.).

37COM(2011) 173 galīgā redakcija, 9. lpp.

38Piemēram, 2014. gada ziņojumā Komisijai Spānijas VKRI bija atzinis, ka papildu finansējuma piešķiršana VKRI, lai nodrošinātu RIVS atbilstīgu īstenošanu, ir problemātiska.

39Pilsoniskās sabiedrības ziņojums par RIVS īstenošanas uzraudzību un Bulgārijas 2012. gada desmitgades rīcības plāns, 9. lpp.

40Darba ņēmēju un sabiedrību, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanās spējas palielināšana, piekļuves nodarbinātībai un ilgtspējas uzlabošana, nelabvēlīgākā situācijā esošu personu sociālās iekļaušanas uzlabošana, cilvēkkapitāla uzlabošana.

41Tā ietver šādas ieguldījumu kategorijas: izglītība, veselība, bērnu aprūpe, mājokļi un pārējā sociālā infrastruktūra.

42Eiropas Sociālā fonda (ESF) mācību tīkls, “How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions”, Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion, [“Kā jautājumu par romu iekļaušanu integrēt vispārīgās programmās, projektos un intervences pasākumos”, Politikas apguves pastiprināšana romu iekļaušanai].

43Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija, Francija, Itālija, Ungārija, Rumānija un Slovākija.

44Visu trīs regulu 4. panta 1. punkts.

45Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. panta 33. punkts: ““Piemērojamais ex ante nosacījums” ir konkrēts un iepriekš precīzi noteikts izšķirošs faktors, kas ir investīciju prioritātes vai Savienības prioritātes konkrētā mērķa efektīvas un iedarbīgas sasniegšanas priekšnoteikums, ir tieši un patiesi saistīts ar šo konkrēto mērķi un tieši to ietekmē.” (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

46Saistībā ar romu integrāciju attiecīgās jomas ir mājokļi, izglītība, veselības aprūpe, sociālās lietas, nodarbinātība un drošība, kā arī desegregācijas pasākumi.

47Ungārija.

48Rodríguez Cabrero, G., “Promoting Social Inclusion of Roma. A Study of National Policies. Spain” [“Romu sociālās iekļaušanas veicināšana. Valsts politikas pētījums. Spānija”], Alkalas Universitāte, pēc Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD pasūtījuma, 2011. gada jūlijs.

49Tiek lēsts, ka no šīs summas 33 miljardi EUR piešķirti izglītības pasākumiem, 34 miljardi EUR – nodarbinātības pasākumiem un 33 miljardi EUR – sociālās iekļaušanas pasākumiem.

50Adam Kullmann “Litmus Test of Effective Use of Structural Funds, Supporting Structural Reforms of Basic Public Services to Promote Roma Inclusion” [Drošs veids, kā pārbaudīt, cik efektīvi struktūrfondi ir izlietoti, lai veicinātu romu iekļaušanu] EStIF, 2015. g., 231. lpp.

51Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014.

52Ungārijas gadījumā, kad romu pārstāvji nepiedalījās uzraudzības komitejas sanāksmē, tās laikā tika apspriesta šī prombūtne un nepieciešamība nodrošināt pārstāvja piedalīšanos.

53Komisija 2012. gada janvārī ierosināja īstenot ES datu aizsardzības noteikumu visaptverošu reformu, un tās centrālais elements ir Vispārīgā datu aizsardzības regula. 2015. gada 18. decembrī šo regulu apstiprināja Pastāvīgo pārstāvju komiteja, savukārt Padome šo vienošanos apstiprināja 2016. gada 12. februārī. Vispārīgā datu aizsardzības regula stāsies spēkā 2018. gada 25. maijā. Viena atšķirība starp direktīvu un regulu jautājumā par sensitīviem datiem ir tā, ka regulā tiek paplašināta sensitīvo datu definīcija, iekļaujot tajā arī ģenētiskos datus, biometrijas datus, kā arī datus par seksuālo orientāciju. Vēl viena atšķirība ir tāda, ka regulā netiek lietots termins “svarīgas sabiedrības intereses”. Regulā noteikts, ka izņēmums attiecībā uz datu apstrādi nepieciešams, “lai veiktu uzdevumu sabiedrības interesēs”, un ka tas ir saistīts ar piemērotiem pasākumiem, “lai aizsargātu datu subjekta likumīgās intereses”.

54Fundación Secretariado Gitano, EURoma tīkla tehniskais sekretariāts, Tackling Roma Needs in the 2014–2020 Structural Funds Programming Period – Guide to improve the planning process [“Romu vajadzību nodrošināšana 2014.–2020. gada struktūrfondu plānošanas periodā: ieteikumi plānošanas procesa uzlabošanai”], 2013. gada maijs, 65. lpp.

55Pilnvaras noteiktas Komisijas paziņojumā par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (COM(2011) 173 galīgā redakcija).

56Publicējot šos 16 uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus, tika atlasīti 19 projekti.

57Tematiskais ziņojums par romiem, ko pasūtīja Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD un ko sagatavoja 2011. gadā. Šis ziņojums ietverts plašākā pētījumā “ESF atbalsta izvērtējums saistībā ar piekļuves darba tirgum un migrantu un etnisko minoritāšu sociālās iekļaušanas veicināšanu”.

58El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable. Evaluación de Impacto del Programa Operativo Plurirregional Lucha Contra la Discriminación, dirigido por Gregorio Rodríguez Cabrero [“Sociāli neaizsargāto cilvēku nodarbinātība: ieguldījums ar sociālu ietekmi. Multireģionālās programmas “Cīņa pret diskrimināciju” ietekmes novērtējums”, kuru sagatavojis Gregorio Rodríguez Cabrero], 2013. gads.

Secinājumi un ieteikumi

121

Bija grūti noteikt, cik lielā mērā struktūrfondi veicināja sociāli atstumto romu kopienu iekļaušanu 2007.–2013. gada plānošanas periodā, jo mērķi bieži vien nebija saistīti tieši ar romiem un revīzijai atlasītās dalībvalstis attiecīgi nebija uzskaitījušas ticamus un salīdzināmus datus par romu tautības labumguvējiem, par pieejamo finansējumu, kā arī par panākto progresu. Gadījumos, kad dati bija pieejami, struktūrfondu projektu ieguldījums romu integrācijā zināmā mērā bija atkarīgs no tā, vai politikas izstrādē un projektu plānošanā, atlasē un īstenošanā tika ņemti vērā konkrēti veiksmes faktori, kas veicina romu integrāciju.

122

Finansēšanas prioritāšu plānošana 2014.–2020. gada plānošanas periodā un kritēriji bija uzlabojušies. Atsauce uz romu integrāciju ir skaidri minēta ESI fondu regulējumā. Investīciju prioritātē patiešām ir norādīta atsauce uz romu integrāciju, un dalībvalstīm, kurām sniegti KVAI šajā jomā, ir pienākums paredzēt finansējumu romu integrācijas veicināšanai. Visbeidzot, ar jauno, uz rezultātiem orientēto pieeju, ko paredz ESI fondu regulējums, tiek ieviesta uzraudzības sistēma, kam galu galā būtu jāuzlabo iegūstamo datu kvalitāte. Tomēr ir pāragri veikt pilnvērtīgu novērtējumu par šādas sistēmas īstenošanu.

123

Lai gan ir panākts zināms progress, joprojām saglabājušies konkrēti šķēršļi un problēmas. Tie mazina ESI fondu spēju panākt pēc iespējas lielāku ietekmi uz romu integrāciju. Šie trūkumi ir izklāstīti turpmāk tekstā kopā ar ieteikumiem to novēršanai.

Ir panākts progress ES un dalībvalstu stratēģiju īstenošanā, taču lielākā daļa uzlabojumu tika sasniegti pārāk vēlu, lai ietekmētu 2007.–2013. gada plānošanas periodu

124

Komisija pēdējā desmitgadē ir panākusi ievērojamu progresu, nosakot tādas ES politikas iniciatīvas, kas veicina romu integrāciju. Komisija kopš 2011. gada ir pievērsusi lielāku vērību romu integrācijai, pieprasot katrai dalībvalstij izstrādāt romu integrācijas valsts stratēģijas (RIVS) un izveidot valsts kontaktpunktus romu integrācijai (VKRI). Tomēr šie pasākumi īstenoti pārāk vēlu, lai tiem būtu ietekme uz ERAF un ESF darbības programmu izstrādi un projektu atlasi 2007.–2013. gada plānošanas periodā (sk. 29.–34. un 38.–40. punktu).

125

Saskaņā ar RIVS un vēlāk arī ar Padomes 2013. gada ieteikumu romu integrācija no jautājuma, ko risināja tikai ar politikas pasākumu palīdzību, ir kļuvusi par dalībvalstu politiskām saistībām, kas atspoguļo iedibinātos noteikumus cilvēktiesību aizsardzības jomā. Pēc šīm pārmaiņām diskriminācijas novēršana tika atzīta par būtisku jomu, kurā tika prasīta dalībvalstu rīcība (sk. 35.–37. un 43.–45. punktu).

126

Palātas revīzijas laikā tika konstatēti vairāki trūkumi saistībā ar RIVS.

—Pirmkārt, valsts stratēģijās nav norādīts, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, lai īstenotu ierosinātos pasākumus romu integrācijas jomā. Stratēģijās nav arī norādīts finansējuma apjoms, kas šādiem pasākumiem pieejams no valsts budžeta un no ES budžeta, proti, no ERAF un ESF (sk. 47. punktu).

—Otrkārt, pienācīga uzmanība nav pievērsta diskriminācijas novēršanai, kā arī neiecietīgas izturēšanās pret čigāniem mazināšanai. Nevienā no Palātas izvērtētajām RIVS nebija atsauces uz neiecietīgu izturēšanos pret čigāniem kā īpašu diskriminācijas veidu. Skaidras atsauces uz neiecietīgu izturēšanos pret čigāniem nebija arī nevienā no Palātas pārbaudītajām darbības programmām, turklāt Palāta konstatēja, ka šis konkrētais jautājums nav risināts gandrīz nevienā projektā. Līdz šim Komisija nav pieprasījusi dalībvalstīm noteikt izmērāmus mērķus saistībā ar diskriminācijas novēršanu. Šādu mērķu trūkuma dēļ var attīstīties vai nekontrolēti turpināties institucionālā diskriminācija; šāda situācija var būtiski apdraudēt romu integrācijas projektu efektivitāti – tas attiecas arī uz projektiem, kas līdzfinansēti no ES budžeta (sk. 34.–44. punktu un 54. punktu).

—Treškārt, revīzijai atlasītajās dalībvalstīs, izstrādājot RIVS, ne vienmēr tika ņemta vērā nepieciešamība panākt pilsoniskās sabiedrības organizāciju, jo īpaši organizāciju, kas pārstāv romu kopienu, aktīvu līdzdalību. Ja pilsoniskās sabiedrības organizācijas un romu kopiena netiek iekļauta visos procesa posmos, tas var apdraudēt politikas iniciatīvu un projektu efektivitāti (sk. 46. punktu).

—Visbeidzot, valsts kontaktpunktu romu integrācijai funkcijas reizēm ir apdraudējusi resursu un pienākumu neatbilstība (sk. 48.–50. punktu).

127

Kopš 2012. gada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus izmanto, lai vērstu uzmanību uz dažādiem jautājumiem, piemēram, uz segregāciju izglītībā. 2014.–2020. gada plānošanas periodā dalībvalstīm, izmantojot ESI fondus, ir jāizpilda šie ieteikumi. Turklāt saskaņā ar Padomes Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīm, sākot ar 2016. gadu, būs jāsniedz informācija par cīņu pret diskrimināciju un neiecietīgu attieksmi pret čigāniem. Iegūtie dati nodrošinās Komisijai plašāku informāciju par katrā dalībvalstī panākto progresu (sk. 36. punktu).

1. ieteikums

Dalībvalstīm, pārskatot RIVS vai grozot tās,

a)jānosaka, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, lai īstenotu stratēģijā ierosinātos pasākumus romu integrācijas jomā. RIVS jānorāda finansējuma apjoms, kas šādiem pasākumiem pieejams no valsts budžeta un no ES budžeta, proti, no ERAF un ESF. Dalībvalstīm arī oficiāli jāapņemas nodrošināt, ka centienus īstenot pasākumus romu integrācijas veicināšanai neapdraud politisko prioritāšu īstermiņa pārmaiņas;

b)jāiekļauj rādītāji un mērķa vērtības attiecībā uz diskriminācijas novēršanu vai, konkrētāk, neiecietīgas izturēšanās pret čigāniem mazināšanu. 2014.–2020. gada plānošanas periodā šie rādītāji arī jāņem vērā, izstrādājot pasākumus ESi fondu ietvaros un ievērojot Rasu vienlīdzības direktīvas prasības, lai veicinātu sociāli atstumto romu kopienu integrāciju;

c)jānodrošina, ka, plānojot un īstenojot romu integrācijas pasākumus, notiek regulāra apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp ar romu kopienas pārstāvjiem, un to viedoklis tiek ņemts vērā;

d)precīzāk jānosaka valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) loma RIVS īstenošanā un jānodrošina, ka kontaktpunktu tiesības un pienākumi ir atbilstīgi tiem atvēlētajiem resursiem.

2. ieteikums

a)Komisijai, pārskatot attiecīgās darbības programmas, jānodrošina, ka pasākumi, kas veikti, izmantojot ESI fondus, veicina integritāti un ietver noteikumus cīņai pret segregāciju. Darbības programmās skaidri jāapraksta segregāciju veicinoša prakse un tā nepārprotami jāizslēdz no ESI fondu ietvaros atbalstāmajām darbībām (nevis tikai jāpiemin apsvērumos), turklāt šai sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš projektiem izglītības un mājokļu jomā. Tādējādi tiktu stiprināta saikne starp KVAI un ESI fondu izmantošanu.

b)Darbības programmu uzraudzības komiteju sanāksmēs Komisijai pilnībā jāizmanto informācija, kas iekļauta ziņojumos, kuri dalībvalstīm jāsniedz kopš 2016. gada saskaņā ar Padomes Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem, kā arī jāizmanto secinājumi, kas izriet no minētās informācijas. Šādi varēs nodrošināt ziņojumos konstatēto problēmu risināšanu ar ESI fondu un/vai dalībvalstu finansējuma palīdzību (piemēram, novirzot finansējumu jomām, kurās konstatēti trūkumi).

2014.–2020. gada periodā romu integrācijas pasākumiem tika pievērsta lielāka uzmanība nekā 2007.–2013. gadā

128

Lai gan 2007.–2013. gada plānošanas periodā romu integrācijai netika pievērsta pietiekama uzmanība, izraudzītajās darbības programmās bija norādīta atsauce uz nepieciešamību veicināt romu iekļaušanu. Tāpat arī lielākajā daļā izvērtēto uzaicinājumu sniegt piedāvājumus bija norādīta atsauce uz romiem kā mērķgrupu vai uz nepieciešamību veicināt romu sociālo iekļaušanu. Tomēr kopumā ERAF un ESF struktūra 2007.–2013. gada plānošanas periodā bija slikti piemērota romu iekļaušanas pasākumiem: darbības programmās bija ietverti tikai daži konkrēti ar romiem saistīti rādītāji, un, lai gan sociāli atstumtie romu iedzīvotāji izvērtētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus bieži bija norādīti kā mērķgrupa, nebija noteiktas atlases procedūras, kurās tiktu ņemtas vērā romu projektu īpašās prasības, piemēram, prasība izmantot paraugprakses kritērijus romu integrācijas jomā (Padomes 10 kopējos pamatprincipus) vai prasība par ilgtermiņa projektu finansēšanu. Finanšu informācija par atbalstu romu integrācijai nebija pieejama ne par vienu no Palātas pārbaudītajām ERAF un ESF darbības programmām (sk. 59., 61.–65. un 96. punktu).

129

Vairākas no šīm problēmām ir risinātas 2014.–2020. gadā. Konkrētāk, jautājums par romu integrāciju ir skaidri minēts ESI fondu regulējumā, kā arī ir uzlabotas īpašās finansēšanas prioritātes. Pamatojoties uz jaunāko informāciju, ko sniegusi Komisija, tiek lēsts, ka aptuveni 1,5 miljardi EUR būs pieejami pasākumiem, kas paredzēti sociāli atstumtām kopienām (piemēram, romiem). Kā citus uzlabojumus var minēt KVAI, kas attiecas konkrēti uz romiem, kā arī ESI fondu noteikumu labāku saskaņotību ar ES politikas prioritātēm (tostarp prioritātēm, kas saistītas ar romu integrāciju), tādu kopīgu rādītāju pieejamību, kuri attiecas uz romu integrācijas programmām, vai Komisijas izdotās pamatnostādnes, piemēram, par ESI fondu izmantošanu teritoriālās un izglītības segregācijas mazināšanai. Turklāt dalībvalstīm, kurām sniegti KVAI romu integrācijas jomā, ir pienākums izmantot ERAF un ESF finansējumu romu integrācijas veicināšanai (sk. 66.–83. punktu un 92.–94. punktu).

130

Tomēr Palāta uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu līmenī ir jāstrādā, lai nodrošinātu, ka minētās pārmaiņas materializēsies projektos, kas sniedz lielāku ieguldījumu romu integrācijā dalībvalstīs, – tas jo īpaši attiecas uz kritērijiem, ko izmanto, lai atlasītu labākos projektus romu iekļaušanas jomā, kā arī uz darbības programmu uzraudzības sistēmām 2014.–2020. gada periodam (sk. 88. un 89. punktu un 92.–94. punktu).

131

Turklāt ESI fondu un jo īpaši ESF struktūra liedz iespēju maksimāli palielināt šo fondu ietekmi uz romu sociālo iekļaušanu. Nosakot rādītājus, ko izmanto ESI fondu finansējuma sadalē dalībvalstīm, tiek ignorētas to atšķirības attiecībā uz romu faktisko situāciju (sk. 60.–75. punktu).

3. ieteikums

Dalībvalstīm, izsakot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un atlasot projektus, jāizmanto romu integrācijas paraugprakses kritēriji (piemēram, Padomes desmit kopējie pamatprincipi). Ja iespējams, jāorganizē konkursi, lai atlasītu ilgtermiņa projektus, kas atbalstītu sociāli atstumtās romu kopienas. Visbeidzot, visos iespējamos gadījumos jāparedz, ka ESI fondu finansējuma priekšnosacījums ir projektu ilgtspēja pēc to pabeigšanas, kad ES finansējums vairs netiek piešķirts. Šie aspekti jāņem vērā, arī izdarot izmaiņas 2014.–2020. gada darbības programmās.

4. ieteikums

Komisijai nākamajā plānošanas periodā vai pārskatot darbības programmas, jānodrošina, ka romu integrācijas mērķi, kas iekļauti RIVS, atbilstīgos gadījumos tiek ietverti ESI fondu regulējumā visos darbības līmeņos. Šajā kontekstā Komisijai jānodrošina, ka tiek vākti uzticami dati, kas ļautu uzraudzīt un novērtēt panākto progresu gan atsevišķu projektu īstenošanā, gan arī visos pārvaldes līmeņos.

5. ieteikums

Dalībvalstīm atbilstīgos gadījumos jāpapildina ESI fondu regulējumā paredzētie kopējie iznākumu un rezultātu rādītāji ar rādītājiem, kas attiecas uz romiem. Šie rādītāji jāsaskaņo ar rādītājiem, kas noteikti RIVS, un turpmāk jāizmanto 2014.–2020. gada plānošanas programmu uzraudzībā. Šo rādītāju pamatā varētu būt Pamattiesību aģentūras 2016. gadā izstrādātie rādītāji.

6. ieteikums

Gatavojoties nākamajam plānošanas periodam, dalībvalstīm jāapsver sadarbības iespējas nolūkā panākt juridisko noteiktību jautājumā par to, vai ESF var izmantot, lai finansētu sociālās iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no to saiknes ar nodarbinātību. Juridiskās nenoteiktības novēršana ļautu dalībvalstīm pilnībā izmantot ESF sociālās iekļaušanas mērķim, tostarp pasākumiem cīņā pret diskrimināciju.

7. ieteikums

Komisijai jāapsver iespēja ierosināt grozījumus tiesību aktos par ESI fondiem, lai nodrošinātu, ka plānošanas periodā, kas sāksies 2020. gadā, finansējuma sadalē dažādām dalībvalstīm tiktu ņemti vērā konkrēti sociālās iekļaušanas rādītāji, it īpaši sociāli atstumto grupu, piemēram, romu, īpatsvars sabiedrībā. Komisijai jānodrošina, lai papildu ESI fondu finansējums, kas būs pieejams dalībvalstīm pēc šīm pārmaiņām, tiktu novirzīts konkrētajam mērķim, proti, sociāli atstumto kopienu atbalstam.

Lielākā daļa projektu tika īstenoti, kā plānots, taču ne vienmēr tika piemēroti paraugprakses kritēriji, kas veicina romu veiksmīgu integrāciju, turklāt bija apgrūtināta projektu īstenošanas rezultātu uzraudzība

132

Tika konstatēts, ka lielākā daļa revīzijas laikā pārbaudīto ERAF un ESF projektu ir sasnieguši vispārīgos mērķus, taču šie mērķi ne vienmēr bija saistīti konkrēti ar romiem. Palāta arī konstatēja, ka projekti, kas bija atlasīti atbilstīgi Padomes pieņemtajiem paraugprakses kritērijiem – tā sauktajiem romu iekļaušanas kopējiem pamatprincipiem –, efektīvāk veicināja romu integrāciju (sk. 104.–115. punktu).

133

Turklāt Palāta konstatēja, ka romu integrācijas projektu nodrošinātā progresa uzraudzība ir bijusi sarežģīta, galvenokārt tādēļ, ka datos, kas attiecas uz šajos projektos iesaistītajiem romiem, bija vērojami trūkumi saistībā ar šo datu pieejamību un kvalitāti. Visaptverošu un pamatotu datu trūkums ir problēma, kas ietekmē ne tikai projektu kvalitāti, bet arī politikas izstrādi ES un dalībvalstu līmenī. Ja vien netiks nodrošināta ātra rīcība, šāda situācija saglabāsies nemainīga arī 2014.–2020. gada periodā (sk. 51. punktu., 84.–94. punktu un 117.–120. punktu).

8. ieteikums

a)Komisijai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu kopīgu metodoloģiju, kas nodrošina būtiskus datus par romu kopienu nolūkā uzraudzīt to sociālo iekļaušanu, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un ES tiesību aktus, tostarp pastāvošās iespējamās atkāpes. Tas jāpaveic, vēlākais, līdz laikam, kad gatavo nākamo plānošanas periodu.

b)Komisijai jāmudina dalībvalstis, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un ES tiesību aktus, tostarp pastāvošās iespējamās atkāpes, nākamos divus gadus visaptverošā veidā vākt statistikas datus par etnisko izcelsmi. Eurostat varētu iekļaut attiecīgos jautājumus apsekojumos, piemēram, darbaspēka apsekojumā, kā arī Eiropas Savienības statistikā par ienākumiem un dzīves apstākļiem.

Šo ziņojumu 2016. gada 4. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

Pārbaudītās darbības programmas

Dalībvalsts
Darbības programmas 2007.–2013. gadā
Darbības programmas 2014.–2020. gadā

Bulgārija
2007BG161PO001 DP “Reģionālā attīstība” (ERAF)
2007BG051PO001 DP “Cilvēkresursu attīstība” (ESF)
2014BG16RFOP001 DP “Izaugsme reģionos” (ERAF)
2014BG05M9OP001 DP “Cilvēkresursu attīstība” (ESF)
2014BG05M2OP001 DP “Gudra izglītība ilgtspējīgai izaugsmei” (ESF)

Ungārija
2007HU05UPO001 DP “Sociālā atjaunotne” (ESF)
2014HU16M0OP001 DP “Ekonomiskā attīstība un inovācija” (vairākfondu DP: ESF un ERAF)
2014HU05M2OP001 DP “Cilvēkresursu attīstība” (vairākfondu DP: ESF un ERAF)

Rumānija
2007RO051PO001 Nozares DP cilvēkresursu attīstībai (ESF)
2007RO161PO001 Reģionālā DP (ERAF)
2014RO05M9OP001 DP cilvēkkapitāla jomā (ESF)
2014RO16RFOP002 Reģionālā DP (ERAF)

Spānija
2007ES05UP0002 DP “Cīņa pret diskrimināciju” (ESF)
2007ES051P0005 Reģionālā DP “ESF 2007.–2013. gadā, Andalūzija”
2014ES05SFOP012 DP “Sociālā iekļaušana un sociālā ekonomika” (ESF)
2014ES05SFOP022 Reģionālā DP “ESF 2014.–2020. gadā, Andalūzija” (ESF)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

II pielikums

Struktūrfondu pārvaldes struktūras apmeklētajās dalībvalstīs

Bulgārija
ESF
ERAF

Projekts nr. 1
Projekts nr. 2
Projekts nr. 3
Projekts nr. 4
Projekts nr. 5

Vadošā iestāde (VI)
ESF VI
(Nodarbinātības un sociālās politikas ministrija)
ERAF VI
(Reģ. attīst. un celtniecības ministrija)

Starpniekstruktūra
Neattiecas, jo VI ir labumguvējs
Izglītības un zinātnes ministrija
Valsts iestāde
(Sociālās palīdzības aģentūra)
Valsts iestāde
(Sociālās palīdzības aģentūra)
Šai ERAF DP starpniekstruktūra nav paredzēta

Projekta labumguvējs
Nodarbinātības un sociālās politikas ministrija
NVO
Valsts iestāde
(Dupnicas pašvaldība)
Veselības ministrija
Valsts iestāde
(Devņas pašvaldība)

Ungārija
ESF

Projekts nr. 6
Projekts nr. 7
Projekts nr. 8
Projekts nr. 9
Projekts nr. 10

Vadošā iestāde (VI)
ESF VI
(Cilvēkresursu ministrija)

Starpniekstruktūra
nav

Projekta labumguvējs
Valsts ekonomikas ministrija
Valsts iestāde
(Balašaģarmatas cietums)
Valsts iestāde
(Ozdas pašvaldība)
NVO

Rumānija
ESF
ERAF

Projekts nr. 11
Projekts nr. 12
Projekts nr. 13
Projekts nr. 14
Projekts nr. 15

Vadošā iestāde (VI)
ESF VI
(ES finansējuma ministrija)
ERAF VI
(Reģ. attīst. un valsts pārvaldes ministrija)

Starpniekstruktūra
Reģionālā (Ziemeļrietumu) starpniekstrukt.
(Nodarbinātības ministrijas dep.)
Reģionālā (Bukareste) starpniekstrukt.
(Nodarbinātības ministrijas dep.)
Izglītības ministrija
(veic starpniekstrukt. funkciju)
Reģionālā (Ziemeļrietumu) starpniekstrukt.
(Nodarbinātības ministrijas dep.)
Reģionālā (Ziemeļrietumu) starpniekstrukt.
(Reģionālās attīst. un valsts pārvaldes min. dep.)

Projekta labumguvējs
NVO
Valsts iestāde
(Valsts aģentūra romu jautājumos)
Valsts iestāde
(Baja Mares pašvaldības Sociālais dienests)

Spānija
ESF (DP cīņai pret diskrimināciju)
ESF (DP Andalūzijai)

Projekts nr. 16
Projekts nr. 17
Projekts nr. 18
Projekts nr. 19

Vadošā iestāde (VI)
ESF VI
(Nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma ministrija)

Starpniekstruktūra
Fonds
Reģionālā starpniekstruktūra
(Andalūzijas pašvaldība)

Projekta labumguvējs
NVO

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

III pielikums

Romu iekļaušanas kopējie pamatprincipi

Desmit kopējie pamatprincipi (KP) tika apspriesti Eiropas platformas romu iekļaušanai pirmajā sanāksmē 2009. gadā Prāgā. Pēc tam tos kā pielikumu pievienoja 2009. gada 8. jūnijā notikušās Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes sanāksmes secinājumiem.

1.Konstruktīva, pragmatiska un nediskriminējoša politika

Romu iekļaušanas politikā ievēro un īsteno Eiropas Savienības pamatvērtības, starp kurām ir cilvēktiesības un cieņa, diskriminācijas novēršana, vienlīdzīgas iespējas, kā arī ekonomikas attīstība. Romu iekļaušanas politiku integrē vispārējās politikas jomās, jo īpaši tādās kā izglītība, nodarbinātība, sociālās lietas, mājokļi, veselības aprūpe un drošība. Šīs politikas mērķis ir nodrošināt romiem efektīvu piekļuvi vienlīdzīgām iespējām dalībvalstu sabiedrībās.

2.Skaidri formulētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšana

Iekļaušanas politikas iniciatīvās būtiska ir skaidri formulētas, bet ne ierobežotas romu mērķgrupas noteikšana. Tas nozīmē koncentrēšanos uz romiem kā mērķgrupu, taču neizslēdzot citus iedzīvotājus ar līdzīgiem sociāli ekonomiskiem apstākļiem. Saskaņā ar šādu pieeju ar romiem saistītus pasākumus nenošķir no plašākām politikas ierosmēm. Turklāt attiecīgos gadījumos ir jāizvērtē, kāda ietekme uz romu sociālo iekļaušanu var būt plašākām politikas jomām un lēmumiem.

3.Starpkultūru pieeja

Ir jāizstrādā starpkultūru pieeja, kurā romi ir iesaistīti kopā ar citām dažādas etniskās izcelsmes grupām. Cīnoties pret aizspriedumiem un stereotipiem, ir jāveicina arī starpkultūru mācības un iemaņas, kas ir ļoti svarīgas efektīvai saziņai un politikai.

4.Mērķis panākt romu iekļaušanu plašākā sabiedrībā

Visu iekļaušanas politikas jomu mērķis ir iekļaut romus plašākā sabiedrībā (vispārējās izglītības iestādēs, darbavietās un mājokļos). Vietās, kur joprojām pastāv daļēja vai pilnīga izglītības vai mājokļu segregācija, romu iekļaušanas politikai ir jāizskauž šis pagātnes mantojums. Ir jāizvairās no mākslīgu un nodalītu “romu” darba tirgu veidošanas.

5.Dzimumu līdztiesības aspekta apzināšanās

Romu iekļaušanas politikas ierosmēs jāņem vērā romu sieviešu vajadzības un situācija. Ierosmēs jāpievēršas tādiem jautājumiem kā daudzkārtēja diskriminācija un problēmas ar piekļuvi veselības aprūpei un bērnu pabalstiem, kā arī vardarbība un izmantošana ģimenē.

6.Uz pierādījumiem balstītas politikas pārņemšana

Izstrādājot romu iekļaušanas ierosmes, dalībvalstīm ir svarīgi mācīties no savas pieredzes, kā arī dalīties pieredzē ar citām dalībvalstīm. Ir atzīts, ka romu iekļaušanas politikas izstrādei, īstenošanai un pārraudzībai ir vajadzīgs labs pamats, ko veido regulāri apkopoti dati par sociālo un ekonomikas jomu. Attiecīgos gadījumos ir jāņem vērā arī sociālās iekļaušanas politikas piemēri un pieredze, kas gūti darbā ar citām neaizsargātām grupām gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās.

7.Eiropas Savienības instrumentu izmantošana

Izstrādājot un īstenojot romu iekļaušanas politiku, dalībvalstīm ir būtiski pilnībā izmantot Eiropas Savienības instrumentus, tostarp juridiskos instrumentus (Rasu vienlīdzības direktīvu, Pamatlēmumu par rasismu un ksenofobiju), finanšu instrumentus (Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu) un koordinācijas instrumentus (atvērto koordinācijas metodi). Dalībvalstīm jānodrošina, ka finanšu instrumenti tiek izmantoti saskaņā ar šiem pamatprincipiem, un politikas jomu un projektu izvērtēšanā jāizmanto Eiropas Komisijas ekspertu zināšanas. Salīdzinošo pārskatu un paraugprakses nodošanu arī vieglāk veikt EURoma ekspertu līmenī (saskaņā ar struktūrfondiem – Eiropas sociālās iekļaušanas tīkls un romi).

8.Reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalība

Romu iekļaušanas politikas iniciatīvas dalībvalstīm ir jāplāno, jāizstrādā, jāīsteno un jānovērtē ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm. Šīm iestādēm ir galvenā loma politikas praktiskā īstenošanā.

9.Pilsoniskās sabiedrības iesaiste

Romu iekļaušanas politikas iniciatīvas dalībvalstīm arī jāplāno, jāizstrādā, jāīsteno un jāizvērtē ciešā sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, tādiem kā nevalstiskas organizācijas, sociālie partneri un akadēmiskās aprindas / pētnieki. Pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana ir atzīta par būtiski svarīgu gan ekspertīzes apkopošanai, gan tādu zināšanu izplatīšanai, kuras vajadzīgas, lai politikas procesa gaitā rosinātu publiskas debates un atbildību.

10.Aktīva romu līdzdalība

Politikai ir lielāka ietekme, ja romi iesaistās visos procesa posmos. Romiem ir jāpiedalās gan valsts, gan Eiropas līmenī, romu ekspertiem un amatpersonām piedāvājot savas īpašās zināšanas, kā arī politikas iniciatīvu plānošanā, īstenošanā un izvērtēšanā uzklausot plašu romu ieinteresēto personu loku. Ir ārkārtīgi svarīgi iekļaušanas politiku balstīt uz atklātību un pārskatāmību un aizliegtos tematus risināt pienācīgi un iedarbīgi. Ļoti svarīgs ir arī atbalsts pilnīgai romu dalībai sabiedriskajā dzīvē, viņu pilsoniskās aktivitātes stimulēšanai un cilvēkresursu attīstīšanai.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

II

Komisija atzīmē, ka papildus 1,5 miljardiem euro, kas atbilst ESF investīciju prioritātei Nr. 9 ii), finansējumu, kura mērķis ir veicināt romu iekļaušanu, nodrošina arī vairākas citas investīciju prioritātes (IP) gan ESF, gan ERAF ietvaros.

IV

Komisija atgādina, ka diskriminācijas novēršana ir horizontāls princips, kas būtu jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot partnerības nolīgumus un darbības programmas visos ESI fondos (kā noteikts Kopīgo noteikumu regulas 7. pantā).

Kā noteikts Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 5. pantā un Eiropas Rīcības kodeksā, attiecīgajiem partneriem ir jābūt iesaistītiem partnerības nolīgumu un darbības programmu izstrādē un īstenošanā (tostarp uzraudzības komitejās, kā paredzēts KNR 48. pantā) ESF un ERAF darbības programmās.

V

Komisija norāda, ka savas kompetences un dalītas pārvaldības ietvaros tā palīdz dalībvalstīm nodrošināt, ka izmaiņas, kas ieviestas no 2014.–2020. gadam, kļūs par projektiem, kas dod lielāku ieguldījumu romu integrācijā, un Komisija to panāk, piemēram, novērtējot atbilstošo ex ante nosacījumu izpildi, sniedzot norādes vai īstenojot padomdevējas lomu uzraudzības komitejās.

VI

Komisija atzīst, ka uzraudzīt ES finansēto projektu faktisko ieguldījumu romu integrācijā ir sarežģīti, jo pastāv objektīvi juridiski šķēršļi datu vākšanai, pamatojoties uz etnisko piederību, kā arī tāpēc, ka tiek piemērota skaidri formulētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšanas pieeja, kā rezultātā romi bieži vien nav vienīgā grupa, kas saņem sociāli atstumtām grupām paredzētu atbalstu.

Tomēr Komisija uzskata, ka no 2014.–2020. gadam romu integrācijas uzraudzība ievērojami uzlabosies, pamatojoties uz ESF ieguldījumu prioritāti Nr. 9 ii), ESF un ERAF darbības programmu atbilstošajiem konkrētajiem mērķiem un ESF kopējā iznākuma rādītāja piemērošanu dalībniekiem, kā arī īpašiem programmas rādītājiem un mērķiem.

1. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

1. ieteikums a)

Komisija atgādina, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi jeb ESIF) atbalsts pasākumiem attiecībā uz sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, var būt tikai indikatīvs, ņemot vērā, ka dalībvalstīm tiek prasīts sniegt finanšu datus tikai tad, ja ir izvēlēta īpašā ESF investīciju prioritāte Nr. 9 ii) un/vai ir noteikti īpaši mērķi/uzdevumi/rādītāji citos ESF un ERAF attiecīgajos tematiskajos mērķos.

1. ieteikums b)

Komisija uzsver, ka, ja KNR ietverts vispārējs ex ante nosacījums par diskriminācijas novēršanu attiecībā uz visiem ESI fondiem, šā nosacījuma izpildes novērtējumā vērtē tikai tos kritērijus, kas paredzēti ESIF regulās. Turklāt, valsts un reģionālās kompetences ietvaros lemjot par konkrētiem un atbilstīgiem politikas pasākumiem, tostarp par stratēģiju saturu, būtu jāievēro subsidiaritātes princips.

Tika sagaidīts, ka gadījumos, kad dalībvalstis izvēlas īpašo ESF investīciju prioritāti Nr. 9 iii), t.i., “Visu veidu diskriminācijas apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana”, tās savās darbības programmās iekļaus konkrētus mērķus un uzdevumus. Tas jo īpaši attiecas uz tām dalībvalstīm, kuras saņēmušas konkrētai valstij adresētus ieteikumus (KVAI) šajā jomā.

1. ieteikums c)

KNR 5. pantā noteikts, ka attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, ir daļa no partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principa. Saskaņā ar KNR 5. panta 2. punktu partnerus cita starpā iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī darbības programmu sagatavošanā un īstenošanā.

2. ieteikums a)

Komisija piekrīt šim ieteikumam, uzskata, ka tas būtu jāīsteno darbības programmu līmenī, un uzsver, ka jau veic pasākumus šajā jomā.

Kā norādīts 38. punktā, Komisija 2015. gadā ir izdevusi tematiskās “Vadlīnijas dalībvalstīm par Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu izglītības segregācijas un teritoriālās segregācijas novēršanai”. Dalībvalstis ir aicinātas ievērot vadlīnijās sniegtos plānošanas un īstenošanas norādījumus, lai novērstu un apkarotu segregāciju gan izglītības, gan mājokļu jomā, ar ko saskaras sociāli atstumtas kopienas, tostarp romi.

Komisija pilnībā apzinās, ka efektīvai īstenošanai vietējā līmenī ir izšķiroša nozīme. Tādēļ Komisija ir nolīgusi ekspertus, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot norādījumus, kas galvenokārt adresēti Čehijai, Slovākijai, Ungārijai, Rumānijai un Bulgārijai.

Darbības programmu (DP) pārdale un izmaiņas tajās parasti būtu jāveic pēc dalībvalstu iniciatīvas.

2. ieteikums b)

Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka jau veic pasākumus šajā jomā.

Komisija pilnībā izmantos valstu progresa ziņojumus, tostarp uzraudzības komitejas sanāksmēs, lai mudinātu dalībvalstis pēc vajadzības intensificēt ESI fondu atbalstītos pasākumus, kas paredzēti, lai labāk risinātu apzinātās problēmas, kuras saistītas ar romiem. Pēc šīs diskusijas dalībvalstis var iesniegt pieprasījumus par DP grozījumiem, kā noteikts KNR 30. panta 1. punktā.

Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar KNR 23. panta 1. punkta a) apakšpunktu tā var izmantot savas pilnvaras tikai, lai pieprasītu dalībvalstīm pārplānot to DP, lai risinātu ar romiem saistītās problēmas, kas apzinātas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, un ja šo problēmu risināšanai vajadzīga finansējuma pārdale.

3. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

ESIF regulās ir aplūkoti dažādi veidi, kā finansēt ilgtspējīgas darbības, lai efektīvi atbalstītu romu integrāciju.

Pirmkārt, 2014.–2020. gada plānošanas perioda ietvaros ir iespējams veikt ilgtermiņa (7 gadu) darbības, un katra konkrēta projekta ilgumam būtu jābūt samērīgam ar plānotajiem mērķiem.

Otrkārt, ESF regulā iekļauta sistēma, kā labāk konstatēt pozitīvus rezultātus attiecībā uz sociāli atstumtu grupu (tajā skaitā romu) iekļaušanu, izmantojot kopējā iznākuma un ilgtermiņa rezultātu rādītājus, kuru mērķis ir veicināt ESF attiecībā uz sociāli atstumtām romu kopienām finansēto darbību ilgtspēju.

Treškārt, attiecībā uz infrastruktūras projektiem, ko finansē no ERAF, tāpat kā attiecībā uz jebkuru nozari dalībvalstij būtu jāapsver, kā tiks nodrošināta projekta ilgtspēja gadījumos, kad tas ir nepieciešams pēc projektu pabeigšanas (piemēram, uzturēšana).

4. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam un pēc iespējas ņems to vērā nākamajā plānošanas periodā.

Attiecībā uz 2014.–2020. gada finansēšanas periodu jānorāda, ka romu integrācijas mērķi ir atspoguļoti jau ESIF satvarā dalībvalstu darbības programmu koncepcijā, kur ietverts tieši ar romiem saistīts ex ante nosacījums.

Darbības programmu pārskatīšanas iniciatīva ir galvenokārt dalībvalstu ziņā. Saskaņā ar KNR dalībvalstu iesniegtajām prasībām grozīt programmas ir jābūt pienācīgi pamatotām, un tajās jo īpaši jāizklāsta programmas izmaiņu paredzamā ietekme uz Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un programmā noteikto konkrēto mērķu izpildi.

Saskaņā ar tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam, uz ko attiecas revīzijas, attiecīgās darbības programmas vadošajai iestādei ir pienākums izveidot sistēmu, kas datorizētā formā ierakstītu un glabātu datus par katru vajadzīgo darbību, tostarp uzraudzības un novērtēšanas nolūkos. Tas attiecas uz finanšu datiem, kā arī iznākumiem un rezultātiem.

5. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm, un vērš uzmanību uz to, ka līdztekus juridiskiem ierobežojumiem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, vairākās dalībvalstīs uz visiem ar romiem saistītiem rādītājiem attiecas tā saukto slepeno datu aizsardzības režīms (Direktīvas 95/46/EK 8. pants). Personas saglabā tiesības nepiekrist datu ievākšanai. Tādēļ dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESIF finansētos pasākumos, galvenokārt ir balstīti pašdeklarācijās.

6. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Tomēr Komisija uzsver, ka, lai pilnīgi īstenotu ieteikumu attiecībā uz iespēju, ka ESF varētu finansēt jebkādus sociālās iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no saiknes ar nodarbinātību, būtu vajadzīgas izmaiņas Līgumā, grozot ESF pamatuzdevumu, kas noteikts 162. pantā.

Komisija turklāt uzskata, ka ESF regula pašreizējā formulējumā un interpretēta saskaņā ar LESD 162. pantu jau juridiski drošā veidā var risināt jautājumu par romu integrāciju, izmantojot sociālās iekļaušanas tematisko mērķi.

Šajā saistībā ESF var finansēt romu integrācijas pasākumus ar nosacījumu, ka šie pasākumi ir daļa no integrētu darbību kopuma, kuru mērķis ir kaut vai netieši pietuvināt romus darba tirgum.

Šī juridiskā interpretācija par ESF ietvaros īstenoto romu integrācijas pasākumu atbilstību ir paziņota dalībvalstīm 2015. gada novembrī.

Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā jautājumā nav juridiskas nenoteiktības.

7. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam un saistībā ar nākamās daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu, izskatot finansējuma piešķiršanas kritērijus, apsvērs to, kāda nozīme būtu jāpiešķir sociālās iekļaušanas problēmām, kā arī vajadzību no jauna pārskatīt resursu piešķiršanu, lai atbalstītu sociāli atstumtas kopienas.

8. ieteikums a)

Komisija nepieņem šo ieteikumu.

Kaut arī tā vienmēr ir gatava sadarboties ar dalībvalstīm, ņemot vērā valstu situāciju un pieeju dažādību, kā arī nepieciešamību ievērot subsidiaritātes principu, Komisija uzskata, ka nav iespējams vai arī nav lietderīgi izstrādāt kopēju metodiku šajā jomā.

8. ieteikums b)

Komisija nepiekrīt ieteikumam, jo uzskata, ka šis jautājums ir jāatstāj dalībvalstu ziņā saskaņā ar subsidiaritātes principu.

Turklāt Komisija darbaspēka apsekojumā un Eiropas Savienības statistikā attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem neplāno vākt statistikas datus par etnisko piederību. Vākt statistikas datus par romu izcelsmes iedzīvotājiem ir tehniski un juridiski ļoti sarežģīti, kā arī dārgi.

Ievads

12

Komisija atzīmē, ka papildus 1,5 miljardiem euro, kas atbilst ESF investīciju prioritātei Nr. 9 ii), finansējumu, kura mērķis ir veicināt romu iekļaušanu, nodrošina arī vairākas citas investīciju prioritātes gan ESF, gan ERAF ietvaros.

Piezīmes

30

Laikposmā no 2007.–2013. gadam ESF regulā tika izmantota integrēta pieeja, kas nebija vērsta tieši uz romiem, bet vispārīgāk uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Romu integrācija ietilpa prioritātē “nelabvēlīgākā situācijā esošo personu sociālās iekļaušanas stiprināšana”.

Dažas dalībvalstis ir arī skaidri ietvērušas jautājums par romu integrāciju valsts stratēģiskajā ietvardokumentā struktūrfondu plānošanas laikposmā no 2007.–2013. gadam.

34

Komisija norāda, ka ES regulējums nepārprotami atzīst, ka “pirmkārt, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka romi netiek diskriminēti un attieksme pret viņiem ir tāda pati kā pret jebkuriem citiem ES pilsoņiem ar vienlīdzīgu piekļuvi visām pamattiesībām, kā noteikts ES Pamattiesību hartā”. Vienlīdzīga attieksme ir horizontāls princips un ir uzskatāma par efektīvas romu integrācijas priekšnoteikumu. ES iestādes un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par to, lai uzlabotu romu sociālo iekļaušanu, izmantojot visus instrumentus un politiku saskaņā ar to attiecīgo kompetenci, dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritātes principu ir galvenā atbildība un kompetences, lai mainītu sociāli atstumto iedzīvotāju grupu stāvokli.

39

Partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība ir noturīgs dalītas pārvaldības fondu pamatprincips (kas tika izmantots arī iepriekšējā plānošanas periodā), un kā tāds tas ir iestrādāts arī KNR 5. pantā, kas reglamentē ESI fondus 2014.–2020. gadā. Rīcības kodekss, kas pieņemts ar Komisijas deleģēto regulu, palīdz dalībvalstīm organizēt partnerību un aptver daudzus praktiskus jautājumus, piemēram, atlasīto partneru reprezentativitāti, atlases procedūras, procesuālās prasības, kuru mērķis ir nodrošinātu laikus īstenotu, jēgpilnu un pārredzamu apspriešanos, kā arī partneru pārstāvības principu visā ciklā, tostarp uzraudzības komitejās.

40

Komisija norāda, ka tā ir sniegusi būtisku finansējumu abām minētajām kopīgajām programmām (ROMACT un ROMED).

44

Kaut arī Spānijas romu integrācijas valsts stratēģijā (RIVS) nav noteikti mērķi attiecībā uz diskriminācijas novēršanu, tajā uzsvērta nepieciešamība nodrošināt papildināmību un sinerģiju ar Otro pilsonības un integrācijas plānu 2011.–2014. gadam un Valsts stratēģiju cīņai pret rasismu, diskrimināciju, ksenofobiju un neiecietību, kas paredz konkrētus pasākumus cīņai pret diskrimināciju.

45

Kā aprakstīts Ungārijas RIVS, sociālās iekļaušanas politikas mērķis nav tikai romi, tā ir vērsta uz pēc iespējas plašāku cilvēku grupu. Tās mērķi ir samazināt to personu īpatsvaru, kas dzīvo nabadzībā vai sociālā atstumtībā, mazināt kavētos sociālos maksājumus bērniem no nelabvēlīgām ģimenēm un samazināt sociālās atšķirības starp romiem un pārējiem iedzīvotājiem. Darbs šo mērķu sasniegšanai notiek horizontāli piecās jomās: uzlabojot darba tirgus iespējas ilgtermiņa bezdarbniekiem darbaspējīgā vecumā; samazinot bērnu nabadzību; novēršot ar socializēšanos saistītas, kā arī sociāli kulturālas problēmas; risinot problēmas, kas saistītas ar izglītību un darba tirgus iespējām romu sievietēm; novēršot attīstības atšķirības mazāk attīstītos apgabalos.

49

Savā 2015. gada novērtējumā par progresu, kas gūts, īstenojot RIVS attiecībā uz Bulgāriju, Komisija norādīja, ka valsts kontaktpunktam romu integrācijai (VRK) “trūkst cilvēkresursu un politisko resursu, lai efektīvi īstenotu savas pilnvaras un gūtu pārliecinošu progresu”. Tomēr RIVS īstenošana ir ļoti atkarīga no ESIF. Tādējādi praksē valsts kontaktpunktu romu integrācijai tā funkciju pildīšanā atbalsta papildu struktūras. 2015. gadā ESIF galvenās koordinējošās struktūrvienības vadībā, piedaloties VRK, attiecīgajām (nodarbinātības, izglītības, veselības, reģionālās attīstības un lauksaimniecības) ministrijām ministru vietnieku līmenī, ekspertiem (RIVS 6 prioritāro jomu koordinatori), kā arī pašvaldību pārstāvjiem, tika izveidota starpministriju darba grupa ESIF intervenču plānošanai un koordinēšanai 2014.–2020. gadam.

50 Otrais ievilkums

Komisija atzīmē, ka pašreizējā politiskajā situācijā ir vērojamas tendences, kuru rezultātā romu problēmām Bulgārijā var tikt veltīta aizvien lielāka uzmanība.

51 Pirmais ievilkums

Bulgārijā RIVS īstenošanas gada uzraudzība notiek, pamatojoties uz visu attiecīgo iestāžu un pašvaldību administratīvajiem pārskatiem, un tā tiks vēl vairāk nostiprināta, izmantojot jaunu uzraudzības sistēmu, kuru plānots pabeigt līdz 2016. gada decembra beigām.

54

Skatīt Komisijas atbildi uz 50. punktu attiecībā uz Bulgāriju.

60

Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas apsvērumam, ka pastāv juridiska nenoteiktība. ESF pamatuzdevums, kā noteikts LESD 162. pantā, ir uzlabot darba ņēmēju darba iespējas iekšējā tirgū. Tāpēc tematiskā mērķa Nr. 9 par sociālo iekļaušanu piemērošana saskaņā ar LESD 162. pantu nozīmē, ka ESF var finansēt jebkādus romu integrācijas pasākumus, kuri ir daļa no integrētu darbību kopuma, kas kaut vai netieši pietuvina romus darba tirgum. Šī juridiskā interpretācija par ESF ietvaros īstenoto romu integrācijas pasākumu atbilstību ir precizēta un paziņota dalībvalstīm 2015. gada novembrī. ESF atbalstu iespējams papildināt ar citiem instrumentiem, piemēram, Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (FEAD), ko dalībvalstis var izmantot, lai apmierinātu pamatvajadzības un nodrošinātu materiālo palīdzību romiem.

Komisija arī atzīmē, ka Revīzijas palāta savā izlasē ir iekļāvusi tikai pabeigtus ERAF mājokļu projektus. Ņemot vērā regulas grozīšanas datumu un laiku, kas vajadzīgs šādu projektu sagatavošanai, revīzijas veikšanas laikā vairāki projekti vēl nebija pabeigti.

61

Komisija norāda, ka noteikumos netika prasīts, lai programmā būtu iekļauti šādi rādītāji. Tomēr attiecībā uz ESF XXIII pielikumā iekļauta prasība ziņot par minoritāšu un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu faktisko līdzdalību ESF pasākumos.

Komisija norāda, ka, tā kā 2007.–2013. gada plānošanas periodā ESF izmantoja integrētu pieeju, kuras mērķis bija atbalstīt nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas, mērķgrupu definīcijas, kā arī konkrētu mērķu, uzdevumu un rādītāju izmantošana tika atstāta dalībvalstu ziņā, pamatojoties uz problēmām, ar kurām tās saskaras, kā izklāstīts valsts reformu programmās (VRP) un valsts rīcības plānos sociālās iekļaušanas jomā (VRPSIJ).

62

Finanšu informācijas trūkums ir skaidrojams ar to, ka ESF atbalsts nebija attiecināms tikai uz romu izcelsmes iedzīvotajiem.

64

Piemēram, Ungārija un Čehijas Republika jau pirms grozījuma uzsāka darbības, ko atbalsta ERAF un kas vērstas uz nelabvēlīgiem rajoniem, kurus apdzīvo romi.

65

Komisija atzīmē, ka saskaņā ar ES tiesisko regulējumu attiecībā uz datu aizsardzību, personām ir tiesības nepiekrist tādu datu vākšanai, kas saistīti ar etnisko piederību. Tāpēc ievāktie dati par etnisko piederību varētu nebūt pietiekami uzticami, lai ar tiem pamatotu lēmumu par romu integrācijai nepieciešamo finansējuma līmeni.

Dažas dalībvalstis (piemēram, Ungārija, Slovākija) vajadzību apzināšanai un nepieciešamā finansējuma noteikšanai ir ieviesušas vai nu etniskus, vai sociāli ekonomiskus reprezentatīvus rādītājus (piemēram, nabadzības kartes, izolētās apkaimes pilsētās un laukos, galējā nabadzībā dzīvojošas personas). Ar šīm pieejām tiek nodrošināta romu kopienu iesaistīšana.

Skatīt arī Palātas ziņojuma 87. punktu.

Turklāt vairākās dalībvalstīs datu vākšana par etnisko piederību ir aizliegta ar likumu.

68

Komisija uzsver, ka attiecīgajā darbības programmā skaidri un atkārtoti noteikts, ka izglītojošiem pasākumiem vajadzētu veicināt iekļaujošu izglītību un segregācijas novēršanu, un tajā iekļauts īpašs rādītājs, kas attiecas uz to izglītības iestāžu skaitu, kas piedalās segregācijas novēršanas programmās.

Uzaicinājumos iesniegt projektu priekšlikumus, kas izstrādāti, pamatojoties uz darbības programmām, ietvertas sīkākas norādes par īpašajām prasībām, kas saistītas ar izglītības pasākumiem. Minētās prasības ir apspriestas ar uzraudzības komitejām, kurās padomdevējas statusā piedalās arī Komisija.

Norādījumos par ESI fondu izmantošanu segregācijas novēršanai sniegti metodiski norādījumi, kas jāievēro, izstrādājot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un īstenojot projektus.

Turklāt sarunu gaitā Ungārija ir ņēmusi vērā KVAI un ir izraudzījusies attiecīgo IP, kas var sniegt atbalstu romu kopienām.

2015. gadā Komisija no Ungārijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju par atbalstu, kas paredzēts valsts finansētas izglītības sistēmas izstrādei, un vēlētos iepazīties ar detalizētāku aprakstu par šajā jomā pieejamo finansējumu.

5. izcēlums. ESI fondu satvarā īstenotu desegregācijas pasākumu trūkums izglītības jomā Ungārijā

Komisija norāda, ka vietēja līmeņa plāns vienlīdzīgu izglītības iespēju veicināšanai ir priekšnoteikums tam, lai vietējās pašvaldības varētu pieteikties līdzekļiem, tostarp no ESI fonda līdzekļiem atbalstītām darbībām.

2014.–2020. gada ERAF/ESF cilvēkresursu attīstības darbības programmā ir skaidri un atkārtoti pausta apņemšanās novērst segregāciju, kā arī ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir segregācijas novēršana (piemēram, izglītība, mājokļi).

Attiecībā uz minēto pasākumu detalizācijas pakāpi skatīt Komisijas atbildi uz 68. punktu.

69

Komisija norāda, ka vairākas ESF un ERAF investīciju prioritātes, kas atbilst KNR 8., 9. un 10. tematiskajam mērķim attiecībā uz nodarbinātību, sociālo iekļaušanu un izglītību ar būtiskiem līdzekļiem atbalsta arī romu integrāciju tādās jomās kā iekļaujoša izglītība, sociālie mājokļi, piekļuve sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem. Turklāt minētās prioritātes attiecīgos gadījumos palīdz īstenot KVAI (piemēram, attiecībā uz pirmsskolu un izglītības infrastruktūru).

Tas atbilst Kopējam pamatprincipam Nr. 2 par “skaidri formulētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšanu” un Nr. 4 “panākt romu iekļaušanu plašākā sabiedrībā”. Saskaņā ar šiem principiem, lai novērstu romu kopienu turpmāku izolāciju, romu iekļaušanai vajadzētu būt neatņemamai sociālās iekļaušanas un nabadzības izskaušanas pasākumu daļai.

Kā to 8. izcēlumā apstiprinājusi Palāta, labs piemērs tam ir Slovākijas DP cilvēkresursu jomā. Slovākija piekrita Komisijas ieteikumam izveidot vairākfondu DP ar diviem īpašiem prioritārajiem virzieniem attiecībā uz ERAF un ESF, katrā no tiem nosakot vairākus konkrētus mērķus, kas jāīsteno integrēti.

73

Komisija norāda, ka IP Nr. 9 ii) apakšpunkts tika sistemātiski izvēlēts darbības programmām dalībvalstīs, kurās ir visaugstākais romu izcelsmes iedzīvotāju īpatsvars (piemēram, Bulgārijā, Čehijas Republikā, Ungārijā, Rumānijā un Slovākijā) un kuras saņēma KVAI par romu iekļaušanu.

Spānijā valsts darbības programmā sociālās iekļaušanas jomā, kas darbojas visā Spānijas teritorijā, ir ietverti noteikumi par romu integrācijas pasākumiem saskaņā ar IP Nr. 9 ii).

Ar mērķi pieņemt iekļaujošu pieeju Spānija vienojās ar Komisiju par visaptverošu sociālās iekļaušanas pasākumu īstenošanu saskaņā ar IP Nr. 9 i) attiecībā uz dažādām neaizsargātām grupām, tostarp romiem. Andalūzijas gadījumā pasākums, kurš ir iekļauts reģionālajā ESF darbības programmā investīciju prioritātes Nr. 9 i) ietvaros un kura nosaukums ir “Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social”, ir vērsts uz konkrētām vietējām teritorijām, kuras skar nabadzība un ar sociālo iekļaušanu saistītas problēmas, un sniedz palīdzību nodarbinātības, mājokļu, sociālās integrācijas, izglītības u.c. jomās. Komisija uzskata, ka minētais pasākums, kā arī valsts darbības programma var efektīvi aptvert romu izcelsmes iedzīvotājus Andalūzijā.

Attiecībā uz Ungāriju DP “Cilvēkresursi”, kam 2014.–2020. gadā ir papildinoša struktūra, kura attiecas uz Ungārijas 6 konverģences reģioniem, savas 1. prioritātes ietvaros ir saņēmusi piešķīrumu investīciju prioritātei Nr. 9 ii), kā arī attiecībā uz starpvalstu sadarbību un finanšu instrumentu – 5. prioritātes ietvaros.

75

Komisija norāda, ka attiecībā uz finanšu palīdzību, kas ir pieejama dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politiku, resursu piešķiršana notiek, ievērojot sadales koeficientu, kura pamatā ir kritēriji, kas saistīti ar kopējo kohēzijas mērķi, un kurš tādēļ galvenokārt atspoguļo to attīstības līmeni. Šajā saistībā finansiālā atbalsta līmenis atspoguļo arī finansēšanas iespējas dalībvalstīs un reģionos un palīdz tiem risināt to svarīgākās problēmas, tostarp saistībā ar sociālo iekļaušanu. Turklāt dalībvalstu pienākums piešķirt noteiktu minimālu daļu līdzekļu ESF (KNR 92. panta 4. punkts), pienākums vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem piešķir tematiskajam mērķim Nr. 9 “sociālās iekļautības veicināšana un cīņa ar nabadzību un jebkāda veida diskrimināciju” (ESF regulas 4. panta 2. punkts), kā arī vajadzība koncentrēt atbalstu, ņemot vērā attiecīgos KVAI (KNR 18. pants), nodrošina, ka visās dalībvalstīs, kur romu integrācija ir īpaša problēma, ir pieejami pietiekami ESI fondu līdzekļi šo problēmu risināšanai.

79

Komisija norāda, ka bieži vien diskriminācijas novēršanas pasākumi ir iekļauti konkrētā mērķī un citu IP darbību piemēros, tostarp Nr. 9 ii), kā arī 9 i).

Ungārijā diskriminācijas novēršana tiek aplūkota kā horizontāls elements partnerattiecību nolīguma sarunās un DP piešķīrumu struktūras plānošanā. Tas ir dalībvalsts ziņā.

Bulgārijā, lai gan IP Nr. 9.3 nav izvēlēta par investīciju prioritāti, diskriminācijas novēršanas izpratnes veicināšanas pasākumi, kuru mērķis ir cīnīties pret stereotipiem un veicināt etnisko kopienu kultūras identitātes, ir iekļauti DP „Cilvēkresursu attīstība” un “Zinātne un izglītība viedai izaugsmei” kā instruments, ar ko novērst diskrimināciju un veicināt vienlīdzīgas iespējas.

Rumānijā ESF finansētajā DP “Cilvēkkapitāls” (CKDP) pārstāvēts viedoklis, ka sociālā atstumtība nav saistīta ar etnisko piederību, bet nabadzību kopumā. Tāpēc programma ir īpaši vērsta uz romiem, neizslēdzot citas sociāli atstumtas un nelabvēlīgos apstākļos esošas grupas.

83

Skatīt Komisijas atbildi uz 39. punktu.

Komisijas kopējā atbilde uz 84.–85. punktu.

Komisija uzsver, ka līdztekus juridiskiem ierobežojumiem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, dažās dalībvalstīs personām ir tiesības atteikties sniegt vācamos datus. Dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESF finansētos pasākumos, galvenokārt ir balstīti pašdeklarācijās. Tomēr visus dalībniekus, uz kuriem attiecas investīciju prioritāte Nr. 9 ii), var uzskatīt par daļu no tādām sociāli atstumtām kopienām, kā, piemēram, romi, un tas atvieglos ziņošanu par šo mērķgrupu 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

Komisijas kopējā atbilde uz 86. un 87. punktu.

Komisija atzīmē, ka Pamattiesību aģentūra nav kompetenta iestāde attiecībā uz Savienības tiesību normu interpretāciju.

Komisija uzsver, ka ar etnisko izcelsmi saistītu datu vākšana dažās dalībvalstīs ir nelikumīga un ka tas ir valsts kompetencē. Ja datus nevar vākt likumīgi, jautājums par to apstrādi kļūst lieks.

Uz Palātas minētajām praktiskajām alternatīvām attiecībā uz tādu datu apkopošanu, kas saistīti ar etnisko piederību, attiecas būtiski ierobežojumi uzraudzības nolūkos, lai gan tās varētu nodrošināt kvalitatīvus pierādījumus par ESF atbalstu ESF romu dalībniekiem.

Tā kā šo alternatīvu pamatā ir pašdeklarācijas un tām vajadzīga piekrišana, to uzticamība varētu būt mazāka (varētu būt neliels atbilžu skaits saistībā ar nevēlēšanos pašdeklarēties un/vai atbildēt, un atbildes varētu būt neobjektīvas). Neskaidrības attiecībā uz novērotās iedzīvotāju kopas faktisko skaitu varētu kavēt arī paraugu ievākšanu un ekstrapolāciju.

Rumānijas valdības 2015. gadā pieņemtajā RIVS kā atsauces dati izmantoti dati no 2011. gadā notikušās tautas skaitīšanas, pamatojoties uz heteroidentifikāciju: pašdeklarētais romu skaits ir 3,3 % no visiem iedzīvotājiem, t.i., 621 573 personas.

Rumānijas iestādes stratēģijā norāda, ka aplēses attiecībā uz romu izcelsmes iedzīvotāju skaitu ir dažādas, un atsaucas uz Eiropas Padomes un Pasaules Bankas aplēsēm, tomēr atskaites punkts ir noteikts saskaņā ar tautas skaitīšanas rezultātiem.

Tā vietā ESF līdzfinansētajā DP “Cilvēkkapitāls” ņemtas vērā Eiropas Padomes aplēses par to, ka Rumānijas romu skaits sasniedz 1,85 miljonus. Tāpēc atskaites punkta un ar etnisko piederību saistīto datu ticamība uzraudzības nolūkos joprojām nav augsta.

88

2007.–2013. gadā nebija izvirzīta prasība ziņot par romiem kā par atsevišķu kategoriju, un tādējādi iegūt šādus datus no atbalsta saņēmējiem.

Dalībvalstīm tika prasīts tikai sniegt ESF darbībās iesaistīto dalībnieku raksturojumu (un apkopotus datus par tiem). Saskaņā ar valsts likumiem dati par romu izcelsmes dalībniekiem to dalījumā pēc neaizsargātajām grupām bija iekļauti kategorijās „Minoritātes” vai “Citas nelabvēlīgos apstākļos esošas grupas”.

2007.–2013. gada DP arī nebija iekļauti ar romiem saistīti kopējie iznākuma rādītāji, kas attiecīgajās DP minēti kā “programmas rādītāji” un apkopoti ES līmenī.

Romi kā atsevišķa kategorija gada īstenošanas ziņojumos būtu norādīti tikai tad, ja šāds specifisks rādītājs būtu izvēlēts, nosakot DP mērķus.

89

Spānijā 2007.–2013. gadā romu izcelsmes iedzīvotāji nebija īpaša mērķa grupa daudzās darbībās; tāpēc nebija pienākuma norādīt dalībnieku etnisko piederību. Turklāt, kā atzīts Padomes ieteikumā par romu efektīvu integrāciju, datu ievākšana attiecībā uz etnisko piederību var būt sensitīvs jautājums un dalībvalstīm būtu jāļauj izvēlēties savas pārraudzības metodes saskaņā ar subsidiaritātes principu.

90

2014.–2020. gada plānošanas periodā DP ir iekļauti noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajās arī uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt Komisija sniedza praktiskus ieteikumus par to, kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.

Ir arī jauna prasība datorizētā formā reģistrēt un glabāt katras darbības izpildes datus, lai tos varētu apkopot, ja tas vajadzīgs uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaudes un revīzijas vajadzībām (24. panta 2. punkts Komisijas Deleģētajā regulā 480/2014).

Rumānijā “Cilvēkkapitāla” DP 2014.–2020. gadam noteikti un aplūkoti trīs veidu rādītāji, kas paredz tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājus programmas līmenī, kuri vēlāk ir definēti konkrētās pamatnostādnēs, ko pievieno katram uzaicinājumam iesniegt pieteikumus.

91

Nosakot par mērķi mazāk aizsargātas grupas, dažkārt ir lietderīgi nenoteikt kvantitatīvus rezultatīvos mērķus (pretstatā iznākumu rezultātiem), lai novērstu “atsijāšanas” efektu (t.i., ka intervencei tiek izvēlētas mazāk nelabvēlīgos apstākļos esošas grupas, lai nodrošinātu augstākus panākumu rādītājus).

Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu katra attiecīgā rezultāta rādītāja mērķi ir jānosaka darbības līmenī (skatīt Komisijas Deleģētās regulas 480/2014 III pielikumu).

92

Kaut arī 2014.–2020. gada ESF regulas I pielikumā nav paredzēts precīzs kopējs rādītājs attiecībā uz romu izcelsmes dalībniekiem, romu integrācijas uzraudzība ievērojami uzlabosies gadījumos, kad ir panākta vienošanās par īpašiem rādītājiem DP vai ja konkrētais mērķis vērsts vienīgi uz romu tautības iedzīvotājiem.

Turklāt datu vākšana par individuāliem dalībniekiem uzlabos iespēju iestādēm, kas atbild par darbībām, kā arī vadošajām iestādēm apkopot un uzraudzīt datus par romu izcelsmes dalībniekiem, tostarp par sasniegtajiem rezultātiem.

Ja darbību mērķgrupa ir tikai romi, detalizēta informācija par sociālekonomiskajiem raksturlielumiem un darba tirgus situāciju, kā arī ESF dalībnieku rezultāti tiks apkopoti, izmantojot kopējos iznākuma un rezultātu rādītājus un jebkādus DP noteiktos papildu specifisko rādītājus. Tas attiecas arī uz IP, kuru mērķgrupa nav tikai romi, bet attiecībā uz kuriem DP paredzēti īpaši rādītāji. Tie ir jāreģistrē un jāglabā darbības līmenī, kā noteikts Komisijas 2014. gada 3. marta Deleģētās Regulas (ES) Nr. 480/2014 III pielikumā.

93

Palātas konstatētās nepilnības tiek risinātas, izmantojot pašreizējo tiesisko regulējumu.

Dalībvalstis, kas saskaras ar būtiskām problēmām romu sociālās iekļaušanas jomā, risina šīs problēmas, izmantojot atsevišķu ieguldījumu prioritāti Nr. 9 ii), kas attiecas uz sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem. Šajā gadījumā detalizēta informācija par sociāli ekonomiskajiem apstākļiem un darba tirgus stāvokli, kā arī par rezultātiem, ko guvuši ESF dalībnieki, uz kuriem attiecas IP, tiks apkopota, izmantojot kopējos iznākuma un rezultātu rādītājus.

Turklāt ar romiem saistītās programmas īpašie rādītāji var sniegt konkrētu informāciju par romiem. Pieņemtajās darbības programmās uz romiem attiecas 69 īpašie programmas rādītāji, jo īpaši Horvātijā, Rumānijā, Slovēnijā un Spānijā.

Ex ante nosacījumu esība šajā jomā uzlabos dalībvalstu uzraudzību šajā jomā. Dalībvalstīm līdz 2016. gada beigām jāizpilda visi ex ante nosacījumi.

96

Komisija uzsver, ka atlases kritērijiem vajadzētu būt saskaņā ar konkrētajiem mērķiem, kas noteikti darbības programmās. Tādēļ, ja DP konkrētie mērķi neattiecas uz romiem, atlases kritēriji attieksies uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, kā norādīts DP konkrētajos mērķos.

ERAF vadošā iestāde Bulgārijā bija noteikusi mērķa grupu, kas ietvēra ne tikai romus, jo uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus bija veidoti tā, lai būtu pieejami visām sociāli atstumtajām kopienām, ne tikai romiem.

98

2014.–2020. gada plānošanas periodā DP ir iekļauti noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajās arī uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt DP sniedz praktiskus ieteikumus par to, kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.

Attiecībā uz ERAF 2007.–2013. gadā ziņošana par rādītājiem programmas līmenī nebija obligāta. Rādītāji projekta līmenī ir iekļauti attiecīgajos pieteikumos, un tos uzrauga dalībvalstis.

Komisija saņem minētos pieteikumus tikai attiecībā uz lieliem projektiem.

99

Plānošanas periodā no 2007.–2013. gadam ES normatīvajās prasībās nebija ietverta prasība norādīt kopēju rezultātu rādītājus katrai mērķa grupai.

Apzīmējumu “neaizsargātas grupas” var izmantot, lai sasniegtu plašāku sabiedrību, kuru dzīves apstākļi ir līdzīgi kā dažiem romu izcelsmes iedzīvotājiem, un nenošķirt iedzīvotājus pēc etniskās izcelsmes.

Minētajā konkrētajā gadījumā romu izcelsmes iedzīvotāji ESF Andalūzijas DP 2007.–2013. gada plānošanas periodā nebija noteikti kā atsevišķa mērķgrupa, bet tika uzskatīti par daļu no neaizsargātas iedzīvotāju grupas, kam draud sociālā atstumtība. Rezultātu mērķi bija definēti kopējam tādu cilvēku skaitam, kam draud atstumtība.

100

Divas pašvaldības Bulgārijā nespēja īstenot savus projektus vietējās sabiedrības negatīvās nostājās dēļ, bet visas pārējās pašvaldībās gatavojas veiksmīgi pabeigt (vai – Devnjas gadījumā –jau ir pabeigušas) savus sociālo mājokļu projektus.

101

Komisija norāda, ka, lai gan dažos gadījumos projekta īstenošana novirzījusies no sākotnējā plāna, tam nav bijis tiešas ietekmes uz mērķgrupām.

102

Skatīt Komisijas atbildi uz 91. punktu attiecībā uz “atsijāšanas” efektu.

103

Komisija uzsver, ka ar romiem saistītie kritēriji ir atbilstoši gadījumos, kad atlases kritēriji, kas norādīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, ir īpaši vērsti uz romu izcelsmes iedzīvotājiem, bet tas nebija sistemātiski vērojams attiecībā uz 19 projektiem, ko revidēja Palāta.

10. izcēlums. Mērķtiecīguma trūkums, nosakot mērķgrupas, kā arī nepietiekama kultūras faktoru novērtēšana negatīvi ietekmēja veselības aizsardzības projekta īstenošanu (Bulgārija, projekts Nr. 4)

Tas, ka neaizsargātos iedzīvotājus nevarēja identificēt iepriekš un attiecīgi romi nebija īpaši minēti kā mērķgrupa, ir saistīts ar datu pieejamības ierobežojumiem valsts pārbaužu reģistrā un informācijas neievākšanu, pamatojoties uz etnisko piederību.

Attiecībā uz projektu, kas ietvēra veselības pārbaudes Bulgārijā, atbalsta saņēmējs paskaidroja, ka, lai novērstu diskrimināciju, par mērķgrupu netika noteikta neviena īpaša iedzīvotāju grupa.

107

Kaut arī Spānijas valsts nodarbinātības dienests (SEPE) tika iecelts par šīs DP starpniekstruktūru tikai 2014. gadā, tā dalība pēdējā uzraudzības komitejā deva iespēju apmainīties ar paraugpraksi, kas ir jo īpaši noderīgi pašreizējā plānošanas periodā.

118 Pirmais ievilkums

Skatīt Komisijas atbildi uz 81. un 88. punktu par ziņošanas prasībām un 91. punktu attiecībā uz “atsijāšanas” efektu.

118 Otrais ievilkums

2014.–2020. gada plānošanas periodā DP ir iekļauti noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajās arī uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt DP sniedz praktiskus ieteikumus par to, kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.

Secinājumi un ieteikumi

121

Kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 30. punktu, integrētās pieejas dēļ vairākos gadījumos atlasīto projektu mērķgrupa nebija tieši romu izcelsmes iedzīvotāji, bet drīzāk nelabvēlīgā situācijā esošas/neaizsargātas iedzīvotāju grupas. Tāpēc ievāktie dati, tostarp par finansēm, kā arī par izmantotajiem rādītājiem, nebija tieši saistīti ar romiem.

Komisija arī atgādina, ka 2007.–2013. gada reģionālās darbības programmas ietvēra izmēģinājuma projektus attiecībā uz atbalstu neaizsargātām grupām, tostarp romiem, mājokļu jomā; šie projekti īpaši tika izstrādāti, pastiprināti izmantojot integrētu pieeju un pievēršot uzmanību vairākiem aspektiem, kas saistīti ar sociālās iekļautības mērķiem. Diemžēl šie projekti nebija pabeigti attiecīgajā termiņā, kad notika ERP revīzija, kas bija vērsta uz pabeigtām darbībām.

124

Komisija atgādina, ka dažas valstis (piemēram, Ungārija un Slovākija) romu iekļaušanu minēja kā svarīgu jautājumu savos valsts stratēģiskajos ietvardokumentos (VSID) 2007.–2013. gada laikposmam un izstrādāja visaptverošas pieejas tā risināšanai, vēl pirms saistībā ar ES politikas satvaru tika izstrādātas RIVS.

125

Komisija norāda, ka 2013. gada ieteikums ir drīzāk ES satvara paplašinājums, kas pārsniedz satvaru un norāda uz jaunām jomām, kas nav minētas 2011. gada paziņojumā.

126

Revīzijas palātas minētos trūkumus Komisija konstatēja jau savā 2012. gadā veiktajā novērtējumā.

1. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

1. ieteikums a)

Komisija atgādina, ka ESI fondu atbalsts pasākumiem attiecībā uz sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, var būt tikai indikatīvs, ņemot vērā, ka dalībvalstīm tiek prasīts sniegt finanšu datus tikai tad, ja ir izvēlēta īpašā ESF investīciju prioritāte Nr. 9 ii) un/vai ir noteikti īpaši mērķi/uzdevumi/rādītāji citos ESF un ERAF attiecīgajos tematiskajos mērķos.

1. ieteikums b)

Komisija uzsver, ka, ja KNR ietverts vispārējs ex ante nosacījums par diskriminācijas novēršanu attiecībā uz visiem ESI fondiem, šā nosacījuma izpildes novērtējumā novērtē tikai tos kritērijus, kas paredzēti ESIF regulās. Turklāt, valsts un reģionālās kompetences ietvaros lemjot par konkrētiem un atbilstīgiem politikas pasākumiem, tostarp par stratēģiju saturu, būtu jāievēro subsidiaritātes princips.

Tika sagaidīts, ka gadījumos, kad dalībvalstis izvēlas īpašo ESF investīciju prioritāti Nr. 9 iii), t.i., “Visu veidu diskriminācijas apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana”, tās savās darbības programmās iekļaus konkrētus mērķus un uzdevumus. Tas jo īpaši attiecas uz tām dalībvalstīm, kuras saņēmušas KVAI šajā jomā.

1. ieteikums c)

KNR 5. pantā noteikts, ka attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, ir daļa no partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principa. Saskaņā ar 5. panta 2. punktu partnerus cita starpā iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī darbības programmu sagatavošanā un īstenošanā.

2. ieteikums a)

Komisija piekrīt šim ieteikumam, uzskata, ka tas būtu jāīsteno darbības programmu līmenī, un uzsver, ka jau veic pasākumus šajā jomā.

Kā norādīts 38. punktā, Komisija 2015. gadā ir izdevusi tematiskās “Vadlīnijas dalībvalstīm par Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu izglītības segregācijas un teritoriālās segregācijas novēršanā”. Dalībvalstis ir aicinātas ievērot vadlīnijās sniegtos plānošanas un īstenošanas norādījumus, lai novērstu un apkarotu segregāciju gan izglītības, gan mājokļu jomā, ar ko saskaras sociāli atstumtas kopienas, tostarp romi.

Komisija pilnībā apzinās, ka efektīvai īstenošanai vietējā līmenī ir izšķiroša nozīme. Tādēļ Komisija ir nolīgusi ekspertus, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot norādījumus, kas galvenokārt adresēti Čehijai, Slovākijai, Ungārijai, Rumānijai un Bulgārijai.

Darbības programmu pārdale un izmaiņas tajās parasti būtu jāveic pēc dalībvalstu iniciatīvas.

2. ieteikums b)

Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka jau veic pasākumus šajā jomā.

Komisija pilnībā izmantos valstu progresa ziņojumus, tostarp uzraudzības komitejas sanāksmēs, lai mudinātu dalībvalstis pēc vajadzības intensificēt ESI fondu atbalstītos pasākumus, kas paredzēti, lai labāk risinātu apzinātās problēmas, kuras saistītas ar romiem. Pēc šīs diskusijas dalībvalstis var iesniegt pieprasījumus par DP grozījumiem, kā noteikts KNR 30. panta 1. punktā.

Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar KNR 23. panta 1. punkta a) apakšpunktu tā var izmantot savas pilnvaras tikai, lai pieprasītu dalībvalstīm pārplānot to DP, lai risinātu ar romiem saistītās problēmas, kas apzinātas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, un ja šo problēmu risināšanai vajadzīga finansējuma pārdale.

128

Komisija uzsver, ka attiecībā uz ESF mērķtiecīguma trūkums attiecībā uz romu integrāciju 2007.–2013. gada plānošanas periodā izriet no pieņemtās integrētās pieejas, kas vērsta uz personām, kuras atrodas nelabvēlīgākā situācijā (skatīt prioritāti “nostiprināt nelabvēlīgākā situācijā esošu personu sociālo iekļaušanu”). Tādēļ dalībvalstu ziņā bija noteikt tās nelabvēlīgā situācijā esošās personas, ko tās vēlējās noteikt par mērķgrupām, pamatojoties uz vajadzībām un problēmām, ar kurām šīs personas saskaras.

Nebija reglamentējošu prasību attiecībā uz tieši ar romiem saistītiem rādītājiem.

Turklāt jānorāda, ka atlases kritērijiem vajadzētu būt saskaņā ar konkrētajiem mērķiem, kas noteikti darbības programmās. Tādēļ, ja DP konkrētie mērķi neattiecās uz romiem, atlases kritēriji attiecās uz nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju grupām, kā norādīts DP konkrētajos mērķos.

129

Komisija atzīmē, ka papildus 1,5 miljardiem euro, kas atbilst ESF investīciju prioritātei Nr. 9 ii), finansējumu, kura mērķis ir veicināt romu iekļaušanu, nodrošina arī vairākas citas investīciju prioritātes gan ESF, gan ERAF ietvaros (skatīt arī Komisijas atbildi uz 69. punktu).

130

Komisija norāda, ka savas kompetences un dalītas pārvaldības ietvaros tā palīdz dalībvalstīm nodrošināt, ka izmaiņas, kas ieviestas no 2014.–2020. gadam, kļūs par projektiem, kas dod lielāku ieguldījumu romu integrācijā, un Komisija to panāk, piemēram, novērtējot atbilstošo ex ante nosacījumu izpildi, sniedzot norādes vai īstenojot padomdevējas lomu uzraudzības komitejās.

131

Komisija norāda uz savu atbildi uz 75. punktu un uzskata, ka dalībvalstu pienākums piešķirt noteiktu minimālu daļu līdzekļu ESF (KNR 92. panta 4. punkts), pienākums vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem piešķirt tematiskajam mērķim Nr. 9 “sociālās iekļautības veicināšana un cīņa ar nabadzību un jebkāda veida diskrimināciju” (ESF regulas 4. panta 2. punkts), kā arī vajadzība koncentrēt atbalstu, ņemot vērā attiecīgos KVAI (KNR 18. pants), nodrošina, ka visās dalībvalstīs, kur romu integrācija ir īpaša problēma, ir pieejami pietiekami ESI fondu līdzekļi šo problēmu risināšanai.

3. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

ESIF regulās ir aplūkoti dažādi veidi, kā finansēt ilgtspējīgas darbības, lai efektīvi atbalstītu romu integrāciju.

Pirmkārt, 2014.–2020. gada plānošanas perioda ietvaros ir iespējams veikt ilgtermiņa (7 gadu) darbības, un katra konkrēta projekta ilgumam būtu jābūt samērīgam ar plānotajiem mērķiem.

Otrkārt, ESF regulā iekļauta sistēma, kā labāk konstatēt pozitīvus rezultātus attiecībā uz sociāli atstumtu grupu (tajā skaitā romu) iekļaušanu, izmantojot kopējā iznākuma un ilgtermiņa rezultātu rādītājus, kuru mērķis ir veicināt ESF attiecībā uz sociāli atstumtām romu kopienām finansēto darbību ilgtspēju.

Treškārt, attiecībā uz infrastruktūras projektiem, ko finansē no ERAF, tāpat kā attiecībā uz jebkuru nozari dalībvalstij būtu jāapsver, kā tiks nodrošināta projekta ilgtspēja gadījumos, kad tas ir nepieciešams pēc projektu pabeigšanas (piemēram, uzturēšana).

4. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam un pēc iespējas ņems to vērā nākamajā plānošanas periodā.

Attiecībā uz 2014.–2020. gada finansēšanas periodu jānorāda, ka romu integrācijas mērķi ir atspoguļoti jau ESIF satvarā dalībvalstu darbības programmu koncepcijā, kam piemēro tieši romiem paredzētus ex ante nosacījumus.

Darbības programmu pārskatīšanas iniciatīva ir galvenokārt dalībvalstu ziņā. Saskaņā ar KNR dalībvalstu iesniegtajām prasībām grozīt programmas ir jābūt pienācīgi pamatotām, un tajās jo īpaši jāizklāsta programmas izmaiņu paredzamā ietekme uz Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un programmā noteikto konkrēto mērķu izpildi.

Saskaņā ar tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam, uz ko attiecas revīzijas, attiecīgās darbības programmas vadošajai iestādei ir pienākums izveidot sistēmu, kas datorizētā formā ierakstītu un glabātu datus par katru vajadzīgo darbību, tostarp uzraudzības un novērtēšanas nolūkos. Tas attiecas uz finanšu datiem, kā arī iznākumiem un rezultātiem.

5. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm, un vērš uzmanību uz to, ka līdztekus juridiskiem ierobežojumiem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, vairākās dalībvalstīs uz visiem ar romiem saistītiem rādītājiem attiecas tā saukto slepeno datu aizsardzības režīms (Direktīvas 95/46/EK 8. pants). Personas saglabā tiesības nepiekrist datu ievākšanai. Tādēļ dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESIF finansētos pasākumos, galvenokārt ir balstīti pašdeklarācijās.

6. ieteikums

Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Tomēr Komisija uzsver, ka, lai pilnīgi īstenotu ieteikumu attiecībā uz iespēju, ka ESF varētu finansēt jebkādus sociālās iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no saiknes ar nodarbinātību, būtu vajadzīgas izmaiņas Līgumā, grozot ESF pamatuzdevumu, kas noteikts 162. pantā.

Komisija turklāt uzskata, ka ESF regula pašreizējā formulējumā un interpretēta saskaņā ar LESD 162. pantu jau juridiski drošā veidā var risināt jautājumu par romu integrāciju, izmantojot sociālās iekļaušanas tematisko mērķi.

Šajā saistībā ESF var finansēt romu integrācijas pasākumus ar nosacījumu, ka šie pasākumi ir daļa no integrētu darbību kopuma, kuru mērķis ir kaut vai netieši pietuvināt romus darba tirgum.

Šī juridiskā interpretācija par ESF ietvaros īstenoto romu integrācijas pasākumu atbilstību ir paziņota dalībvalstīm 2015. gada novembrī.

Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā jautājumā nav juridiskas nenoteiktības.

7. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam un saistībā ar nākamās daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu, izskatot finansējuma piešķiršanas kritērijus, apsvērs to, kāda nozīme būtu jāpiešķir sociālās iekļaušanas problēmām, kā arī vajadzību no jauna pārskatīt resursu piešķiršanu, lai atbalstītu sociāli atstumtas kopienas.

133

Komisija uzsver, ka ar etnisko izcelsmi saistītu datu vākšana dažās dalībvalstīs ir nelikumīga un ka tas ir valsts kompetencē.

Turklāt līdztekus juridiskiem ierobežojumiem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, dažās dalībvalstīs personām ir tiesības atteikties sniegt vācamos datus. Dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESIF finansētos pasākumos, galvenokārt ir balstīti pašdeklarācijās.

Tomēr visus dalībniekus, uz kuriem attiecas investīciju prioritāte Nr. 9 ii), var uzskatīt par daļu no tādām sociāli atstumtām kopienām, kā, piemēram, romi, un tas atvieglos ziņošanu par šo mērķgrupu 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

2014.–2020. gada DP ir iekļauti arī noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajos uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt DP sniedz praktiskus ieteikumus par to, kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.

Ir arī jauna prasība datorizētā formā reģistrēt un glabāt katras darbības izpildes datus, lai tos varētu apkopot, ja tas vajadzīgs uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaudes un revīzijas vajadzībām (24. panta 2. punkts Komisijas Deleģētajā regulā 480/2014).

KNR 142. pantā noteikts, ka visus starpposma maksājumus vai daļu no tiem var apturēt, ja “ir būtisks trūkums saistībā ar uzraudzības sistēmas kvalitāti un uzticamību vai datiem par kopējiem un īpašiem rādītājiem”.

8. ieteikums a)

Komisija nepieņem šo ieteikumu.

Kaut arī tā vienmēr ir gatava sadarboties ar dalībvalstīm, ņemot vērā valstu situāciju un pieeju dažādību, kā arī nepieciešamību ievērot subsidiaritātes principu, Komisija uzskata, ka nav iespējams vai arī nav lietderīgi izstrādāt kopēju metodiku šajā jomā.

8. ieteikums b)

Komisija nepiekrīt ieteikumam, jo uzskata, ka šis jautājums ir jāatstāj dalībvalstu ziņā saskaņā ar subsidiaritātes principu.

Turklāt Komisija darbaspēka apsekojumā un Eiropas Savienības statistikā attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem neplāno vākt statistikas datus par etnisko piederību. Vākt statistikas datus par romu izcelsmes iedzīvotājiem ir tehniski un juridiski ļoti sarežģīti, kā arī dārgi.

QJ-AB-16-018-LV-E    ISSN 1977-5717

Romi ir lielākā ES etniskā minoritāte, un tiek lēsts, ka to skaits ir 6,2 miljoni. Tā ir lielākoties sociāli atstumta minoritāte. Ziņojumā skatīts, vai ar ES politikas iniciatīvām un finansiālo atbalstu Bulgārijā, Spānijā, Ungārijā un Rumānijā ir efektīvi veicināta romu integrācija. Sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, integrācijai 2014.–2020. gadā ir atvēlēti aptuveni 1,5 miljardi EUR. Palāta konstatēja, ka Eiropas Komisija ir panākusi ievērojamu progresu, nosakot politikas iniciatīvas romu integrācijas veicināšanai, tomēr šķēršļi un dilemmas saglabājas, un gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī ir nepieciešams ieguldīt papildu darbu.