CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Întrebări: eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx

Website: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).

Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5297-5 | ISSN 1831-0966 | doi:10.2865/183673 | QJ-AB-16-018-RO-C
PDF | ISBN 978-92-872-5317-0 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/14563 | QJ-AB-16-018-RO-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5304-0 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/220885 | QJ-AB-16-018-RO-E

© Uniunea Europeană, 2016

Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?

Publicații gratuite:

•un singur exemplar:
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•mai multe exemplare/postere/hărți:
de la reprezentanțele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)
sau contactând rețeaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).

(*)Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).

Publicații contra cost:

•pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapă | Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului | 22.10.2014
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de raport | 21.3.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie | 4.5.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile lingvistice | 14.6.2016

RO
2016

nr. 14

Raportul special

Inițiativele de politică ale
UE și sprijinul financiar
acordat de aceasta pentru
integrarea romilor: s-au
înregistrat progrese
semnificative în ultimul
deceniu, dar sunt necesare
eforturi suplimentare pe
teren

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]

Echipa de audit

Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.

Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente politicilor structurale, transporturilor și energiei. Auditul a fost condus de domnul Henri Grethen, în calitate de membru raportor, cu sprijinul domnului Marc Hostert, șef de cabinet. Echipa de bază de audit a fost formată din: Emmanuel Rauch, manager principal, Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm și Zhivka Kalaydzhieva, auditori. Asistența lingvistică a fost asigurată de Richard Moore.

Cuprins

Glosar

Sinteză

Introducere

Populația romă

Cadrul juridic și de politică

Cum acordă UE sprijin financiar pentru măsurile de integrare a romilor?

Rolul altor instituții europene și internaționale în ceea ce privește integrarea romilor

Sfera și obiectivele auditului

Observații

Au existat progrese în legătură cu strategiile existente la nivelul UE și la nivelul statelor membre, dar majoritatea îmbunătățirilor au venit prea târziu pentru a produce un impact în perioada de programare 2007-2013

Inițiativa de politică a UE privind incluziunea romilor a fost convenită în 2011, după extinderile UE din 2004 și din 2007

Progrese la nivelul statelor membre: strategiile naționale pentru integrarea romilor au fost adoptate, dar persistă unele deficiențe

În domeniul politicii de coeziune, în perioada 2014-2020 s-a acordat o mai mare atenție măsurilor de integrare a romilor decât în perioada 2007-2013

În pofida faptului că integrarea romilor nu este menționată în cadrul legal pentru perioada 2007-2013, statele membre selectate au făcut trimitere la aceasta în programele lor operaționale

Accentul mai puternic pus pe problematica romilor la nivelul UE s-a reflectat în cadrul aferent fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020

Instrumentele de monitorizare care existau la nivelul programelor operaționale în perioada de programare 2007-2013 nu erau adecvate pentru evaluarea performanței măsurilor de integrare a romilor

Majoritatea proiectelor s-au desfășurat conform planificărilor, dar criteriile de „bune practici” care contribuie la succesul integrării romilor nu au fost întotdeauna aplicate, iar monitorizarea performanței proiectelor prezenta dificultăți

Toate proiectele examinate erau conforme cu obiectivele programelor operaționale, dar procedurile de selecție nu urmăreau în mod specific selectarea de proiecte privind incluziunea romilor

Proiectele s-au desfășurat în general conform planificărilor

Există indicii că o mai bună luare în considerare a criteriilor specifice legate de romi, cum ar fi principiile de bază comune privind incluziunea romilor, a contribuit în mod pozitiv la performanța proiectelor

Evaluarea rezultatelor pentru perioada de programare 2007-2013 a fost îngreunată de dificultățile legate de colectarea informațiilor despre romi

Concluzii și recomandări

Anexa I | — | Programele operaționale examinate
Anexa II | — | Organismele de gestionare a fondurilor structurale în statele membre vizitate
Anexa III | — | Principiile de bază comune privind incluziunea romilor

Răspunsul Comisiei

Glosar

Autoritate de management: O autoritate publică națională, regională ori locală (sau orice organism public sau privat) care a fost desemnată de către un stat membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile acesteia se numără selectarea proiectelor în vederea finanțării, monitorizarea modului în care acestea sunt implementate și raportarea către Comisie cu privire la aspecte financiare și la rezultatele obținute.

Condiționalități ex ante: Condiționalitățile ex ante sunt criterii stabilite în acordurile de parteneriat, considerate a fi condiții prealabile necesare pentru o utilizare eficace și eficientă a sprijinului acordat de Uniune în temeiul acestor acorduri. În contextul elaborării programelor operaționale aferente FEDR, Fondului de coeziune și FSE pentru perioada de programare 2014-2020, statele membre trebuie să evalueze dacă aceste condiții sunt îndeplinite. În cazul în care condițiile nu sunt respectate, este necesar să se întocmească planuri de acțiune care să garanteze îndeplinirea lor înainte de 31 decembrie 2016.

Discriminarea: Directiva nr. 2000/43 definește două tipuri de discriminare:

ose consideră că are loc o discriminare directă atunci când o persoană este tratată mai puțin favorabil decât este, a fost sau ar fi tratată o altă persoană, într-o situație comparabilă, din cauza rasei sau a originii sale etnice;

ose consideră că are loc o discriminare indirectă atunci când o dispoziție, un criteriu sau o practică aparent neutră dezavantajează în special o persoană de o anumită rasă sau origine etnică în comparație cu alte persoane, cu excepția cazului în care acea dispoziție, criteriu sau practică se justifică obiectiv, printr-un scop legitim, și dacă mijloacele de atingere a acelui scop sunt corespunzătoare și necesare.

Discriminarea instituțională: Discriminare care a devenit înrădăcinată în structurile și procedurile organizaționale.

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR): Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) are drept scop consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene prin redresarea principalelor dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar pentru crearea de infrastructură și al investițiilor productive generatoare de locuri de muncă, îndeosebi pentru întreprinderi.

Fondul social european (FSE): Fondul social european are drept obiectiv consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene, prin îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a oportunităților de angajare (în special prin intermediul unor măsuri de formare profesională), promovând un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea de locuri de muncă mai numeroase și de o mai bună calitate.

Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI): Fondurile structurale și de investiții europene constituie instrumentul prin care Uniunea urmărește, pe de o parte, să reducă disparitățile dintre nivelurile de dezvoltare a diferitelor sale regiuni și, pe de altă parte, să ajute regiunile mai puțin dezvoltate să ajungă la nivelul celorlalte. În conformitate cu articolul 174 TFUE, aceste fonduri contribuie la obiectivul consolidării coeziunii economice, sociale și teritoriale.

Incluziunea socială: Procesul de îmbunătățire a condițiilor în care indivizii și grupurile participă la viața societății.

Incluziunea socială urmărește emanciparea persoanelor sărace și marginalizate, astfel încât acestea să poată beneficia de oportunitățile globale emergente. Obiectivul vizat este acela de a garanta faptul că persoanele își pot face auzită vocea în legătură cu deciziile care le afectează viața și se bucură de un acces egal la piețe și servicii, precum și la spațiile politice, sociale și fizice.

Organism intermediar: Un organism sau un serviciu public ori privat care acționează sub responsabilitatea unei autorități de management sau care îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în raport cu operațiunile implementate de beneficiari.

Organizație neguvernamentală (ONG): Termenul „organizație neguvernamentală” este utilizat pentru a desemna o gamă variată de organizații, care, în general, prezintă următoarele caracteristici:

onu sunt create pentru a genera profituri. Deși pot avea angajați plătiți și pot desfășura activități generatoare de venituri, aceste organizații nu distribuie profituri membrilor;

osunt grupuri voluntare de cetățeni;

otrebuie să aibă, într-un oarecare grad, o existență formală sau instituțională (de exemplu, trebuie să aibă un statut sau un alt document constitutiv în care să fie prezentată misiunea, obiectivele și sfera organizației), dat fiind că răspund în fața membrilor și a donatorilor lor;

osunt organizații independente, în special față de guvern, de autoritățile publice, de partidele politice și de organizațiile comerciale.

Principiile de bază comune: Principiile de bază comune sunt un set de 10 criterii care urmăresc să asigure succesul inițiativelor de incluziune a romilor. Aceste principii au fost discutate în 2009, la Praga, în cadrul primei reuniuni a Platformei europene pentru incluziunea romilor, și au fost ulterior incluse ca anexă la concluziile reuniunii din 8 iunie 2009 a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori.

Program operațional: Un program operațional stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru și modul în care vor fi utilizate fondurile (cele din partea UE, precum și cofinanțarea națională publică și privată) în cursul unei anumite perioade (în general, de șapte ani) pentru finanțarea de proiecte. Aceste proiecte trebuie să contribuie la atingerea unui anumit număr de obiective definite la nivelul axelor prioritare ale programului operațional. Există programe operaționale pentru fiecare dintre fondurile din domeniul coeziunii (adică FEDR, Fondul de coeziune și FSE). Programele operaționale sunt elaborate de statele membre și fac obiectul aprobării de către Comisie înainte de efectuarea oricăror plăți de la bugetul UE. Ele pot fi modificate în perioada vizată numai cu acordul ambelor părți.

Punct național de contact pentru romi: Punctul național de contact pentru romi este o autoritate națională al cărei rol este de a coordona elaborarea și implementarea strategiei naționale pentru integrarea romilor/a setului de măsuri integrate de politică.

Realizare: Ceea ce se produce sau se obține cu resursele alocate unei intervenții (de exemplu, subvenții distribuite agricultorilor, cursuri de formare profesională pentru șomeri, drumuri construite într-o țară în curs de dezvoltare).

Recomandări specifice fiecărei țări: Recomandările specifice fiecărei țări sunt recomandări legate de dificultățile structurale care ar trebui să fie abordate prin intermediul unor investiții multianuale ce se înscriu în mod direct în domeniul de aplicare al fondurilor ESI, astfel cum se prevede în reglementările specifice fondurilor. Aceste recomandări sunt adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) și cu articolul 148 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

Rezultat: Schimbările imediate care se produc pentru destinatarii direcți în urma participării acestora la o intervenție (de exemplu, accesul îmbunătățit într-o anumită zonă datorită construcției unui drum, stagiari care au găsit un loc de muncă).

Segregare/desegregare

oSegregarea este cauzată de numeroși factori, inclusiv de acțiuni discriminatorii și de mecanisme economice și demografice. Acest fenomen este caracterizat de separarea fizică și socială a membrilor unui grup marginalizat de membrii altor grupuri nemarginalizate, precum și de accesul inegal la servicii de bază, inclusive și de bună calitate.

oDesegregarea se referă la măsurile luate pentru eliminarea segregării. Măsurile de desegregare ar trebui să instituie condiții pentru accesul egal la servicii de bună calitate, inclusiv la educație, la locuințe, la piața muncii, la servicii de sănătate și la orice alt domeniu relevant.

Strategia națională pentru integrarea romilor: Fiecare stat membru în care există o populație romă a fost invitat de Comisia Europeană să elaboreze o strategie națională pentru integrarea romilor care să acopere perioada 2011-2020. În cazul în care o astfel de strategie exista deja, statele membre trebuiau să o adapteze astfel încât să îndeplinească obiectivele UE în materie de integrare a romilor, prin acțiuni direcționate și prin fonduri suficiente (fonduri naționale, fonduri ale UE și altele) pentru îndeplinirea acestor acțiuni. De asemenea, aceste strategii ar trebui să propună soluții pentru a elimina barierele actuale care împiedică o utilizare mai eficace a fondurilor UE și pentru a pune bazele unui mecanism robust de monitorizare, astfel încât să se garanteze obținerea de rezultate concrete pentru romi. Unele state membre nu dispun de astfel de strategii ca atare, ci lucrează cu un „set de măsuri integrate”.

Sinteză

I

Populația romă din Europa a fost discriminată încă de la sosirea sa, cu secole în urmă, pe teritoriul acoperit în prezent de Uniunea Europeană. Astăzi, romii reprezintă cea mai mare minoritate etnică din UE, cu o populație estimată la 6,2 milioane de persoane, care este în cea mai mare parte marginalizată. În statele membre în care se observă cea mai mare concentrare a acestei populații, romii reprezintă între 15 și 20 % din elevi și din persoanele aflate în căutarea primului loc de muncă.

II

Cea mai mare parte a sprijinului financiar pus la dispoziție de UE pentru măsurile de incluziune socială în general, cuprinzând și măsurile de promovare a incluziunii romilor, se acordă prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și al Fondului social european (FSE). Suma direcționată în mod special pentru inițiativele de integrare a romilor nu este consemnată ca atare, dar documentele de planificare ale statelor membre sugerează că aproximativ 1,5 miliarde de euro au fost alocați în perioada de programare 2014-2020 pentru integrarea socioeconomică a comunităților marginalizate, cum ar fi romii. Pentru perioada 2007-2013 nu sunt disponibile cifre orientative similare.

III

În cadrul auditului său, Curtea a evaluat dacă inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat prin FEDR și FSE au contribuit în mod eficace la integrarea romilor. În special, Curtea a analizat dacă:

–strategiile UE și strategiile naționale pentru romi au facilitat, în fiecare perioadă de programare, o utilizare eficace a fondurilor FEDR și FSE pentru măsurile de incluziune a romilor;

–cadrul aferent FEDR și FSE pentru fiecare perioadă de programare a fost conceput astfel încât să permită un sprijin eficace pentru măsurile de integrare a romilor; și

–proiectele implementate cu fonduri FEDR și FSE în perioada de programare 2007-2013 au contribuit în mod eficace la integrarea romilor.

Activitatea de audit a fost desfășurată la sediul Comisiei Europene și în patru state membre (Bulgaria, Spania, Ungaria și România) și a acoperit perioada cuprinsă între 2007 și 2015.

IV

Potrivit constatărilor Curții, Comisia a realizat progrese semnificative în definirea inițiativelor de politică ale UE care promovează integrarea romilor. De asemenea, s-a constatat că toate statele membre vizitate elaboraseră o strategie națională pentru integrarea romilor până în 2012, dar că aceste evoluții au venit prea târziu pentru a mai putea produce un impact asupra concepției programelor operaționale FEDR și FSE sau asupra selecției proiectelor în cursul perioadei de programare 2007-2013. Există în continuare o serie de neajunsuri în ceea ce privește aceste strategii. În primul rând, ele nu indică ce nivel de finanțare este necesar pentru implementarea măsurilor propuse în legătură cu incluziunea romilor. De asemenea, strategiile naționale nu precizează nici sumele disponibile pentru aceste măsuri din bugetul național și din bugetul UE (și anume prin FEDR și FSE). În al doilea rând, combaterea discriminării și antițigănismul sunt fenomene cărora nu li s-a acordat o atenție suficientă. În al treilea rând, în contextul elaborării strategiilor lor pentru integrarea romilor, statele membre selectate nu au luat întotdeauna în considerare necesitatea unei participări active a organizațiilor societății civile, în special a reprezentanților comunității rome înseși. În fine, rolul punctelor naționale de contact pentru romi instituite pentru a coordona elaborarea și implementarea strategiilor naționale în domeniu a fost uneori subminat de discrepanța dintre resurse și responsabilități.

V

În ceea ce privește perioada 2014-2020, se pot observa o serie de îmbunătățiri: de exemplu, integrarea romilor este menționată în mod explicit în Regulamentul privind fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și a fost introdusă o prioritate specifică de finanțare. Mai mult, statele membre cărora li s-au adresat recomandări specifice legate de integrarea romilor au obligația de a aloca fonduri pentru promovarea acesteia. Totuși, Curtea consideră că sunt necesare eforturi suplimentare, atât la nivelul Comisiei, cât și în statele membre, pentru a se garanta faptul că aceste schimbări vor duce la proiecte care să contribuie mai bine, pe teren, la integrarea romilor.

VI

Majoritatea proiectelor FEDR și FSE examinate în cadrul auditului Curții și-au atins obiectivele generale, dar, adesea, acestea nu erau legate în mod specific de romi. Curtea a ajuns la concluzia că proiectele care fuseseră selectate și implementate în conformitate cu criteriile de „bune practici” adoptate de Consiliu – așa-numitele principii de bază comune privind incluziunea romilor – aveau un potențial mai mare de a contribui în mod eficace la integrarea romilor. Totodată, Curtea a constatat că monitorizarea progreselor realizate în cadrul proiectelor privind integrarea romilor a fost dificilă, în special din cauza neajunsurilor legate de disponibilitatea și de calitatea datelor privind participanții romi. Lipsa unor date cuprinzătoare și temeinice constituie o problemă nu numai în ceea ce privește proiectele, ci și pentru procesul decizional de la nivel național și de la nivelul UE. Dacă nu se iau măsuri în cel mai scurt timp, această situație va persista și în perioada 2014-2020.

VII

În cuprinsul acestui raport, Curtea adresează următoarele recomandări:

Recomandarea 1

Atunci când procedează la revizuirea sau la modificarea strategiilor lor naționale pentru integrarea romilor, statele membre ar trebui:

(a)să precizeze ce nivel de finanțare este necesar pentru implementarea măsurilor legate de incluziunea romilor propuse în strategia respectivă. De asemenea, strategiile naționale ar trebui să indice sumele disponibile pentru aceste măsuri din bugetul național și din bugetul UE (și anume prin FEDR și FSE). În egală măsură, statele membre ar trebui să își ia angajamentul formal de a veghea ca eforturile de implementare a măsurilor pentru integrarea romilor să nu fie puse în pericol de schimbările pe termen scurt ale priorităților politice;

(b)să includă indicatori și valori-țintă legate de combaterea discriminării sau, mai precis, a antițigănismului. În perioada de programare 2014-2020, acești indicatori ar trebui să fie luați în considerare și pentru elaborarea, în cadrul fondurilor ESI, a măsurilor care promovează incluziunea comunităților rome marginalizate, în conformitate cu cerințele Directivei privind egalitatea rasială;

(c)să se asigure că organizațiile societății civile, inclusiv reprezentanții romilor, sunt consultate și implicate în mod sistematic în contextul planificării și al implementării măsurilor de integrare a romilor;

(d)să definească în mod mai detaliat rolul jucat de punctele naționale de contact pentru romi în legătură cu strategiile naționale pentru integrarea romilor și să se asigure că responsabilitățile și competențele acestor puncte de contact sunt proporționale cu resursele puse la dispoziția lor.

Recomandarea 2

(a)În contextul examinării programelor operaționale relevante, Comisia Europeană ar trebui să se asigure că măsurile implementate în cadrul fondurilor ESI au un caracter inclusiv și conțin dispoziții care vizează combaterea segregării. Practicile de segregare ar trebui să fie descrise în mod clar și excluse explicit de la finanțare în cadrul fondurilor ESI (și nu doar menționate în considerente), acordându-se o atenție deosebită în acest context proiectelor legate de educație și de locuințe. O astfel de abordare ar contribui la consolidarea legăturii dintre recomandările specifice fiecărei țări și utilizarea fondurilor ESI.

(b)În cadrul reuniunilor comitetelor de monitorizare pentru programele operaționale, Comisia ar trebui să utilizeze pe deplin informațiile conținute în rapoartele pe care statele membre trebuie să le prezinte începând din 2016 în temeiul Recomandării Consiliului cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor, precum și constatările care decurg din informațiile respective. Obiectivul astfel urmărit este ca domeniile problematice identificate în aceste rapoarte să fie abordate cu ajutorul fondurilor ESI și/sau al fondurilor naționale (de exemplu, prin realocarea de finanțare către domeniile în care au fost identificate neajunsuri).

Recomandarea 3

Statele membre ar trebui să utilizeze criteriile de „bune practici” pentru integrarea romilor (cum ar fi cele 10 principii de bază comune ale Consiliului) atunci când elaborează cererile de propuneri și selectează proiecte. După caz, ar trebui organizate cereri de propuneri care să vizeze selectarea unor proiecte pe termen lung în sprijinul comunităților de romi marginalizate. Nu în ultimul rând, ori de câte ori este posibil, alocarea fondurilor ESI ar trebui să fie condiționată de sustenabilitatea proiectelor după finalizarea lor, în condițiile încetării finanțării din partea UE. Aceste aspecte ar trebui să fie luate în considerare și în contextul modificărilor aduse programelor operaționale pentru perioada 2014-2020.

Recomandarea 4

În următoarea perioadă de programare sau atunci când examinează programele operaționale, Comisia ar trebui să se asigure că obiectivele legate de integrarea romilor incluse în strategiile naționale din domeniu sunt reflectate în cadrul fondurilor ESI la toate nivelurile operaționale, ori de câte ori acest lucru este posibil. În acest context, Comisia ar trebui să se asigure că datele sunt colectate în mod fiabil, astfel încât să permită monitorizarea și evaluarea progreselor între proiectele individuale și la toate nivelurile administrației.

Recomandarea 5

Statele membre ar trebui să completeze indicatorii comuni de realizare și de rezultat stabiliți în legislația privind fondurile ESI cu indicatori specifici legați de romi, după caz. Acești indicatori ar trebui să fie aliniați la cei specificați în strategiile naționale pentru integrarea romilor și utilizați ulterior pentru monitorizarea programelor operaționale din perioada 2014-2020. Indicatorii respectivi s-ar putea baza pe cei elaborați de Agenția pentru Drepturi Fundamentale în 2016.

Recomandarea 6

Statele membre ar trebui să aibă în vedere posibilitatea de a acționa împreună, în contextul pregătirilor pentru următoarea perioadă de programare, pentru a obține garantarea securității juridice cu privire la utilizarea FSE pentru finanțarea oricăror măsuri de incluziune socială, indiferent dacă acestea au sau nu o legătură cu ocuparea forței de muncă. Eliminarea insecurității juridice ar ajuta statele membre să valorifice pe deplin posibilitățile oferite de FSE în scopul incluziunii sociale, inclusiv prin măsuri de combatere a discriminării.

Recomandarea 7

Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a aduce modificări legislației privind fondurile ESI, pentru a se asigura că, începând cu perioada de programare care va debuta în 2020, repartizarea fondurilor între diferitele state membre ține seama de indicatori specifici de incluziune socială, în special de proporția grupurilor marginalizate, cum ar fi romii, în raport cu totalul populației. De asemenea, Comisia ar trebui să se asigure că orice fonduri ESI suplimentare puse la dispoziția statelor membre în urma acestei schimbări a legislației sunt alocate pentru obiectivul specific de sprijinire a comunităților marginalizate.

Recomandarea 8

(a)Comisia ar trebui să coopereze cu statele membre în vederea elaborării unei metodologii comune care să permită obținerea unor date relevante cu privire la populația romă pentru a se putea monitoriza incluziunea socială a acesteia, cu respectarea cadrelor juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventualelor derogări existente. O astfel de metodologie ar trebui elaborată cel mai târziu în cadrul pregătirilor pentru următoarea perioadă de programare.

(b)Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să colecteze în mod exhaustiv date statistice privind etnia în următorii doi ani, cu respectarea cadrelor juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventualelor derogări existente. Eurostat ar putea să includă întrebări relevante despre acest aspect în diferite anchete statistice, cum ar fi Ancheta asupra forței de muncă sau Statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de viață.

Introducere

Populația romă

01

Populația romă din Europa este formată din descendenții grupurilor care au părăsit subcontinentul indian cu aproape 1 000 de ani în urmă și care au început să sosească în secolul al XIV-lea pe teritoriul acoperit în prezent de Uniunea Europeană. În 1450, populația de etnie romă se regăsea instalată în aproape toată Europa. La acea dată, primele deportări și expulzări de persoane aparținând acestei etnii începuseră deja în Europa Centrală. Termenul „rom” poate desemna diferite grupuri (a se vedea caseta 1) care au în comun anumite caracteristici culturale, precum și o istorie de marginalizare persistentă în societățile europene.

Caseta 1

La ce se referă termenul „rom”?

Potrivit Consiliul Europei¹, termenul „rom” desemnează populațiile roma, sinti, kale și alte grupuri înrudite din Europa, inclusiv cele de travellers și grupurile estice (dom și lom), și acoperă marea diversitate a grupurilor vizate, inclusiv persoanele care se identifică drept țigani.

Din motive practice, în acest raport a fost utilizat termenul „rom” pentru a acoperi toate aceste grupuri, chiar dacă identitatea lor culturală și etnică nu este omogenă.

02

În prezent, romii reprezintă cea mai mare minoritate etnică din Europa. Estimările cu privire la dimensiunea comunității rome sunt foarte diferite, variind între 10 și 12 milioane de persoane. Dintre acestea, aproximativ 6,2 milioane locuiesc în UE, în cea mai mare parte în statele membre din Europa Centrală și de Est. Majoritatea populației rome din Europa (80-85 %) a adoptat în prezent un stil de viață sedentar². Romii care păstrează în continuare un stil de viață itinerant nu trebuie confundați cu romii care se deplasează dintr-un stat membru al UE pentru a se instala în altul. Răspândirea populației rome în statele membre ale UE, în țările candidate³ și în țările potențial candidate⁴ este ilustrată în figura 1.

Figura 1

Estimări cu privire la populația romă din statele membre ale UE, din țările candidate și din țările potențial candidate (2012)

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Consiliului Europei.

03

Aproximativ patru cincimi din populația romă estimată a fi prezentă în UE trăiește în cele opt state membre enumerate în tabelul 1. În statele membre în care există cea mai mare concentrare a acestei populații (Bulgaria, Slovacia, România și Ungaria), romii reprezintă între 15 și 20 % din elevi și din persoanele aflate în căutarea primului loc de muncă.

Tabelul 1

Statele membre în care există, potrivit estimărilor, cel mai mare număr de romi

Stat membru | Media estimărilor cu privire la populația romă | Estimare minimă | Estimare maximă
Număr de persoane | Procent din populația totală
România | 1 850 000 | 8,6 % | 1 200 000 | 2 500 000
Bulgaria | 750 000 | 9,9 % | 700 000 | 800 000
Ungaria | 750 000 | 7,5 % | 500 000 | 1 000 000
Spania | 750 000 | 1,6 % | 500 000 | 1 000 000
Slovacia | 490 000 | 9,0 % | 380 000 | 600 000
Franța | 400 000 | 0,6 % | 300 000 | 500 000
Republica Cehă | 200 000 | 1,9 % | 150 000 | 250 000
Grecia | 175 000 | 1,5 % | 50 000 | 300 000
Total | 5 365 000 | 3,0 % | 3 780 000 | 6 950 000
Total pentru ansamblul UE | 6 197 100 | 1,2 % | 4 368 700 | 8 025 500

Notă: Cifrele prezentate în rândul „Total pentru ansamblul UE” includ Croația.

Sursa: Consiliul Europei, Estimates and official numbers of Roma in Europe, iulie 2012.

Cadrul juridic și de politică

04

Tratatele UE reprezintă principala bază legală pentru toate inițiativele UE care vizează promovarea incluziunii sociale în general și integrarea romilor în special. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) este deosebit de relevant în acest caz, deoarece, printre altele, garantează drepturile persoanelor aparținând minorităților (a se vedea caseta 2).

Caseta 2

Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană

„Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. Aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați.”

05

De asemenea, articolul 10 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede obiectivul UE de a combate, prin acțiuni ale Consiliului, discriminarea pe motive de rasă sau origine etnică (articolul 19 TFUE). Articolul 21 TFUE stabilește la rândul său dreptul cetățenilor UE la liberă circulație și ședere pe teritoriul Uniunii.

06

Următoarele instrumente legale și de politică prezintă de asemenea relevanță pentru măsurile de integrare a romilor:

–Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 2000⁵, în special articolul 21 privind nediscriminarea. Carta a devenit obligatorie din punct de vedere juridic după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009;

–cele două directive ale Consiliului din 2000 privind egalitatea de tratament⁶: Directiva privind egalitatea rasială, care interzice discriminarea pe motive de rasă sau de origine etnică în diferite domenii, și Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, care conține dispoziții referitoare la egalitatea de tratament la locul de muncă;

–Directiva Parlamentului European și a Consiliului din 2004 privind dreptul la liberă circulație al cetățenilor UE⁷;

–Decizia-cadru a Consiliului din 2008 privind combaterea rasismului și a xenofobiei⁸, care definește o abordare penală comună pentru combaterea discursurilor și a infracțiunilor motivate de ură rasială și de xenofobie;

–Recomandarea Consiliului din 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor⁹; și

–Comunicarea Comisiei Europene din 2011 privind un cadru al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020¹⁰, care stabilește și rolul Agenției pentru Drepturi Fundamentale în acest sens¹¹.

07

Actualele priorități de politică de la nivelul UE care vizează promovarea incluziunii romilor decurg din Strategia Europa 2020. Aceasta a fost adoptată în 2010 și are ca obiectiv o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Pentru a măsura progresele realizate în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, au fost stabilite cinci obiective principale pentru întreaga UE. În statele membre în care există o proporție ridicată de locuitori romi, succesul politicii de incluziune a acestora ar putea avea un efect asupra a trei dintre cele cinci obiective (obiectivul privind educația¹², cel privind ocuparea forței de muncă¹³ și cel referitor la combaterea sărăciei și a excluderii sociale¹⁴).

08

În acest raport, termenii „integrare” și „incluziune” sunt ambii folosiți pentru a se referi la măsurile care vizează îmbunătățirea condițiilor de viață și a situației drepturilor omului în rândul romilor care trăiesc în statele membre ale UE¹⁵ (a se vedea caseta 3).

Caseta 3

Interșanjabilitatea termenilor „integrare” și „incluziune”

Cuvintele „integrare” și „incluziune” pot fi utilizate unul în locul celuilalt pentru a descrie obiectivele generale ale inițiativelor politice care vizează îmbunătățirea situației romilor.

Termenul „integrare” este utilizat mai frecvent în contextul inițiativelor care urmăresc protejarea drepturilor și a valorilor fundamentale (așa cum sunt descrise în articolul 2 TUE). Acest termen se regăsește și în strategiile naționale pentru integrarea romilor.

Termenul „incluziune” apare mai frecvent în contextul inițiativelor socioeconomice, de exemplu în Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

Cum acordă UE sprijin financiar pentru măsurile de integrare a romilor?

09

Cea mai mare parte a sprijinului financiar pus la dispoziție de UE pentru incluziunea socială (domeniu în cadrul căruia au fost cofinanțate măsurile de integrare a romilor) este direcționată în principal prin Fondul social european (FSE) și prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), în cadrul politicii de coeziune a UE. Există și alte fonduri disponibile în contextul unor programe specifice gestionate în mod direct de către Comisia Europeană¹⁶.

10

FSE și FEDR sunt implementate la nivel național și regional prin intermediul programelor operaționale multianuale elaborate de statele membre și aprobate de Comisie. În cadrul fiecărui program operațional, valoarea totală a fondurilor disponibile este repartizată între diferitele axe prioritare ale acestuia.

11

În perioada 2007-2013, bugetul FEDR s-a ridicat la aproximativ 201 miliarde de euro, iar bugetul FSE, la aproximativ 76 de miliarde de euro. În perioada de programare 2014-2020, FEDR și FSE fac parte din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI)¹⁷; bugetul lor total se ridică la aproximativ 197 de miliarde de euro (FEDR) și, respectiv, la 86 de miliarde de euro (FSE) pentru întreaga perioadă.

12

Proporția care corespunde sumelor direcționate în mod special pentru inițiativele de integrare a romilor nu este consemnată ca atare, dar din documentele de planificare ale statelor membre se poate deduce că aproximativ 1,5 miliarde de euro au fost alocați, în cursul perioadei de programare 2014-2020, pentru integrarea socioeconomică a comunităților marginalizate, cum ar fi romii (a se vedea, de asemenea, punctul 69 și tabelul 6). Pentru perioada de programare 2007-2013 nu sunt disponibile cifre orientative similare.

Rolul altor instituții europene și internaționale în ceea ce privește integrarea romilor

13

Consiliul Europei a fost prima instituție care a abordat la nivel european problematica integrării romilor. De peste 40 de ani, această instituție desfășoară activități care vizează combaterea discriminării romilor și îmbunătățirea integrării comunităților rome marginalizate.

14

Există și alte organizații internaționale active în domeniul integrării romilor, rolul acestora fiind însă diferit. Printre ele se numără Banca Mondială, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului) și Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare.

1Consiliul Europei, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues, 2012.

2COM(2011) 173 final din 5 aprilie 2011, intitulată „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020”.

3Albania, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia și Turcia.

4Bosnia și Herțegovina și Kosovo*.

5Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (JO C 364, 18.12.2000, p. 1).

6Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică („Directiva privind egalitatea rasială”) (JO L 180, 19.7.2000, p. 22); Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

7Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 77). Prezintă relevanță aici în special articolele 6 și 7 privind dreptul de ședere pe o perioadă de cel mult trei luni și, respectiv, dreptul de ședere pentru o perioadă mai mare de trei luni.

8Decizia-cadru a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal.

9Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre (JO C 378, 24.12.2013, p. 1).

10COM(2011) 173 final.

11Rolul Agenției pentru Drepturi Fundamentale în legătură cu strategiile naționale pentru integrarea romilor constă în: a) furnizarea de expertiză pentru instituțiile UE; b) colectarea de date și c) cooperarea cu statele membre în vederea creării instrumentelor necesare pentru a demonstra progresele realizate.

12Obiectivul stabilit în domeniul educației este de a reduce sub 10 % rata de abandon școlar și ca cel puțin 40 % din persoanele cu vârste cuprinse între 30 și 34 de ani să fie absolvenți ai unei forme de învățământ terțiar.

13Obiectivul constă într-o rată de ocupare a forței de muncă de 75 % în rândul persoanelor cu vârsta între 20 și 64 de ani.

14Obiectivul este ca numărul persoanelor aflate în stare de sărăcie sau de excludere socială sau al celor amenințate de sărăcie și de excludere socială să fie redus cu cel puțin 20 de milioane.

15Această abordare este coerentă cu definiția Consiliului Uniunii Europene prezentată în concluziile sale privind cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020: Consiliul Uniunii Europene (2011), concluziile Consiliului privind cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020, a 3089-a reuniune a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, Bruxelles, 19 mai 2011.

16Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) 2014-2020, care a fost precedat de „Programul comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială – PROGRESS 2007-2013”; programul „Drepturi, egalitate și cetățenie” (2014-2020), care a fost precedat de Programul „Drepturi fundamentale și cetățenie”, de Programul Daphne III și de Programul Progress în ceea ce privește acțiunile legate de combaterea discriminării și egalitatea de gen.

17În perioada de programare 2014-2020, FEDR, FSE și Fondul de coeziune, alături de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), constituie fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI).

Sfera și obiectivele auditului

15

În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat dacă inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat prin FEDR și FSE au contribuit în mod eficace la integrarea romilor. Sfera auditului a acoperit atât perioada de programare 2007-2013, cât și perioada 2014-2020. În special, Curtea a analizat dacă:

–cadrul UE și strategiile naționale pentru romi au facilitat, în fiecare perioadă de programare, o utilizare eficace a fondurilor FEDR și FSE pentru măsurile de incluziune a romilor;

–cadrul aferent FEDR și FSE pentru fiecare perioadă de programare a fost conceput astfel încât să permită un sprijin eficace pentru măsurile de integrare a romilor; și

–proiectele implementate cu fonduri FEDR și FSE în perioada de programare 2007-2013 au contribuit în mod eficace la integrarea romilor.

16

Probele de audit au fost colectate prin intermediul interviurilor desfășurate cu personalul Comisiei și cu funcționari din statele membre, precum și cu promotori de proiecte și participanți la proiecte. De asemenea, Curtea a examinat documentele obținute de la UE, de la autoritățile din statele membre și de la promotorii de proiecte.

17

A fost evaluat mai întâi sprijinul pentru integrarea romilor venit din partea Comisiei. Acesta acoperă legislația UE, cadrele de politică și orientările specifice în care sunt descrise prioritățile și obiectivele UE: Curtea a examinat aceste elemente în legătură cu inițiativele din ambele perioade de programare (2007-2013 și 2014-2020). A fost analizat, de asemenea, modul în care Comisia a asigurat respectarea drepturilor fundamentale. Această parte a activității de audit a avut loc la nivelul direcțiilor generale din cadrul Comisiei care se ocupă în mod mai substanțial de politicile legate de integrarea romilor: DG Justiție și Consumatori, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și DG Politică Regională și Urbană¹⁸.

18

Curtea a analizat, de asemenea, cadrele strategice elaborate de statele membre pentru promovarea integrării romilor și, în special, strategiile naționale pentru integrarea romilor. În opinia Curții, pentru a avea un maximum de eficacitate, măsurile de integrare a romilor care beneficiază de sprijin prin FEDR și FSE ar trebui să fie strâns legate de aceste cadre. S-a analizat totodată dacă statele membre vizitate instituiseră mecanisme administrative corespunzătoare de natură să asigure implementarea cu succes a cadrelor strategice pentru incluziunea romilor. Sarcina de a coordona elaborarea și implementarea strategiilor naționale pentru integrarea romilor revine punctelor naționale de contact pentru romi. Astfel, au fost organizate reuniuni cu punctele de contact din cele patru state membre vizitate, și anume Bulgaria, Spania, Ungaria și România, precum și cu punctele de contact din Germania, Grecia, Franța, Slovacia și Regatul Unit, scopul urmărit fiind acela de a se obține cât mai multe informații cu privire la strategiile naționale și la eventualele schimbări aduse între cele două perioade de programare la nivelul strategiilor, al planurilor și al concepției programelor.

19

Pentru perioada de programare 2007-2013, s-a procedat de asemenea la o evaluare a modului în care au fost concepute, implementate și monitorizate programele operaționale aferente FEDR și FSE, cu scopul de a se determina capacitatea acestora de a acorda un sprijin eficace pentru măsurile de integrare a romilor. Curtea a examinat un eșantion de proiecte din perioada în discuție pentru a evalua contribuția acestora la integrarea populațiilor rome marginalizate. Dat fiind că auditul s-a desfășurat chiar la începutul perioadei de programare 2014-2020, evaluarea cu privire la fondurile ESI pentru perioada respectivă s-a limitat la concepția acelor elemente ale FEDR și ale FSE care prezentau relevanță pentru integrarea romilor.

20

Curtea a selectat patru state membre (Bulgaria, Spania, Ungaria și România) pe baza numărului de locuitori romi din aceste țări și a valorii ridicate a finanțării alocate de ele pentru domenii de politici prin care ar fi putut fi sprijinite inițiative pentru incluziunea romilor¹⁹.

21

Pentru cele patru state membre vizitate, Curtea a selectat șapte programe operaționale FSE și FEDR din perioada de programare 2007-2013, care au fost considerate relevante pentru inițiativele de incluziune a romilor. Totodată, au fost examinate 19 proiecte implementate în cadrul acestor programe operaționale²⁰ (a se vedea anexa I); selecția proiectelor s-a făcut pe baza informațiilor comunicate de autoritățile naționale. Curtea a pus accentul pe proiecte din domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al sănătății și al locuințelor, dar au avut loc vizite și la proiecte cu o tematică diferită, cum ar fi incluziunea socială sau combaterea discriminării (a se vedea tabelul 5). Toate proiectele selectate fuseseră finalizate până în 2013. Anexa II conține o listă a organismelor responsabile de selectarea și de implementarea proiectelor examinate în contextul acestui audit.

22

Criteriile de audit utilizate de Curte se bazează pe experiența rețelei EURoma²¹, care a emis recomandări²² vizând asigurarea succesului inițiativelor de incluziune a romilor. Curtea a efectuat de asemenea o vizită la Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), cu scopul de a obține informații privind colectarea datelor²³.

23

Cele mai importante criterii de audit sunt cele 10 principii de bază comune, enumerate în figura 2 și prezentate în detaliu în anexa III. Aceste principii au fost discutate în 2009, la Praga, în cadrul primei reuniuni a Platformei europene pentru incluziunea romilor, și au fost ulterior incluse ca anexă la concluziile reuniunii din 8 iunie 2009 a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori.

24

Măsurile care sunt legate de integrarea populației rome marginalizate și care figurează în programele operaționale selectate din perioada de programare 2007-2013 au fost reluate în nouă programe operaționale noi, din perioada 2014-2020. Curtea a evaluat noul cadru aferent fondurilor ESI pe baza acestor nouă programe operaționale noi.

25

Pe parcursul auditului, Curtea a beneficiat de sprijinul unor experți externi în problematica integrării romilor. De asemenea, a fost creat un grup de patru consultanți, care au contribuit la formularea abordării de audit și s-au asigurat că au fost luate în considerare aspecte importante ale problematicii integrării romilor.

26

Întrucât modul în care sunt percepute măsurile de promovare a integrării romilor marginalizați și rezultatele acestora poate varia foarte mult de la o parte interesată la alta, Curtea a creat un focus-grup în fiecare stat membru selectat. S-a urmărit astfel reunirea experților și a reprezentanților părților interesate pentru ca aceștia să poată face un schimb de opinii privind măsurile de incluziune a romilor, pornind de la constatările preliminare ale Curții pentru fiecare stat membru vizitat. Ulterior, Curtea a organizat o reuniune finală de tip focus-grup, la care au participat 13 părți interesate diferite (inclusiv grupul de consultanți cu care a colaborat Curtea). Scopul acestei reuniuni a fost de a trece în revistă constatările preliminare ale Curții și de a discuta posibilele concluzii și recomandări.

Figura 2

Cele 10 principii de bază comune privind incluziunea romilor

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

18Alte direcții generale care au atribuții în domeniile acoperite de cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor sunt DG Educație și Cultură, DG Sănătate și Siguranță Alimentară și DG Vecinătate și Negocieri privind Extinderea.

19În perioada de programare 2007-2013, aceste patru state membre luate împreună au primit prin FEDR și FSE un sprijin în valoare de 14,1 miliarde de euro pentru măsuri de incluziune socială. Acest cuantum reprezintă 20 % din suma totală alocată din fondurile structurale, în aceeași perioadă, pentru măsuri de incluziune socială în toate statele membre.

20Un proiect selectat inițial a fost eliminat ulterior din eșantion deoarece nu era suficient de relevant.

21EURoma este o rețea europeană formată din reprezentanți ai statelor membre și urmărește promovarea utilizării fondurilor structurale pentru a îmbunătăți eficacitatea politicilor care vizează comunitatea romă.

22Fundación Secretariado Gitano, secretariatul tehnic al rețelei EURoma, Tackling Roma Needs in the 2014-2020 Structural Funds Programming Period – Guide to improve the planning process, mai 2013.

23FRA este o agenție a UE creată în 2007 și are sarcina specifică de a acorda consiliere independentă și bazată pe probe în domeniul drepturilor fundamentale. FRA și Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) au desfășurat împreună, dar și separat, anchete statistice privind gospodăriile rome în 2004, 2009, 2012 și 2015.

Observații

Au existat progrese în legătură cu strategiile existente la nivelul UE și la nivelul statelor membre, dar majoritatea îmbunătățirilor au venit prea târziu pentru a produce un impact în perioada de programare 2007-2013

27

Curtea a examinat evoluțiile de politică de la nivelul UE și de la nivel național care vizează îmbunătățirea modului de direcționare și încurajarea măsurilor de integrare a romilor. Au fost evaluate mai întâi evoluțiile politicilor de la nivelul UE. Curtea a examinat apoi strategiile naționale pentru integrarea romilor și a evaluat dacă acestea constituiau un instrument adecvat pentru o mai bună abordare a problematicii integrării romilor.

28

S-a analizat dacă în perioada de programare 2007-2013 existase un cadru strategic al UE privind inițiativele de integrare a romilor și dacă au fost aduse modificări sau ameliorări de-a lungul timpului. Pentru ca politica de integrare a romilor cofinanțată de UE să fie eficace, Comisia Europeană trebuie să vină în sprijinul eforturilor depuse de statele membre, elaborând, la nivelul UE, legislația, cadrele de politică sau orientările specifice necesare.

Inițiativa de politică a UE privind incluziunea romilor a fost convenită în 2011, după extinderile UE din 2004 și din 2007

Inițiativele de politică ale UE au fost adoptate prea târziu pentru a mai putea produce un impact asupra modului în care a fost gândită perioada de programare 2007-2013

29

Problematica incluziunii romilor a dobândit o importanță deosebită la nivelul UE în perioada premergătoare aderării din 2004 și din 2007 a mai multor țări din Europa Centrală și de Est, în unele dintre aceste țări existând populații de mari dimensiuni aparținând minorității rome. Acordurile de parteneriat pentru aderare încheiate cu Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia²⁴ au făcut din îmbunătățirea integrării populației rome o prioritate politică pe termen mediu.

30

UE nu a definit însă integrarea romilor ca prioritate politică specifică după valurile de aderare din 2004 și din 2007. Versiunile inițiale ale regulamentelor privind perioada 2007-2013 nu conțin nicio trimitere la integrarea romilor. De asemenea, nu exista cerința ca aceasta să fie inclusă ca o prioritate specifică în programele operaționale aferente FEDR sau FSE. Prima trimitere explicită la integrarea romilor a apărut în 2010, atunci când condițiile de eligibilitate stipulate în Regulamentul FEDR cu privire la măsurile legate de locuințe au fost modificate²⁵.

31

În 2008, Comisia a început să depună eforturi pentru îmbunătățirea situației romilor marginalizați. În urma primei reuniuni la nivel înalt a UE dedicate problematicii romilor, desfășurată în septembrie 2008, Comisia a creat Platforma europeană pentru incluziunea romilor, un grup operativ interservicii pentru problematica romilor, o rețea a punctelor naționale de contact pentru romi și un grup de lucru privind indicatorii legați de integrarea romilor, care este coordonat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale (a se vedea punctul 94). Alte structuri de sprijin includ două grupuri de lucru tematice în cadrul rețelei punctelor naționale de contact pentru romi și reuniuni periodice de consultare cu organizații ale societății civile, cu organizații internaționale și cu rețele academice. DG Justiție și Consumatori, împreună cu direcțiile generale responsabile de gestionarea fondurilor ESI, organizează de asemenea misiuni periodice de informare în statele membre, precum și dialoguri bilaterale la nivel înalt cu acestea. Aceste vizite oferă autorităților naționale și locale, organizațiilor societății civile și tuturor direcțiilor implicate din cadrul Comisiei un prilej de a discuta față în față despre evoluția situației.

32

Primul document important al UE referitor la integrarea romilor a fost publicat însă în aprilie 2011, fiind vorba de o comunicare a Comisiei privind un cadru al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor²⁶. Ulterior, în luna mai, Consiliul EPSCO²⁷ a adoptat o serie de concluzii, prin care statele membre s-au angajat să elaboreze, să actualizeze sau să își dezvolte strategiile naționale pentru integrarea romilor. Acest lucru s-a întâmplat după ce Comisia, prin intermediul comisarului pentru justiție, drepturi fundamentale și cetățenie de la acel moment, a prezentat o declarație privind cele mai recente evoluții ale situației romilor, în care se afirma că discriminarea pe bază de origine etnică sau de rasă nu-și are locul în Europa. După cum se mai arăta în declarație, Comisia era pregătită să lanseze o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva unui stat membru (Franța) pentru aplicarea discriminatorie a Directivei privind libera circulație, acest lucru fiind incompatibil cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În concluziile sale din iunie 2011, Consiliul European a luat notă de importanța primordială a incluziunii romilor și a solicitat implementarea rapidă a concluziilor Consiliului EPSCO în ceea ce privește elaborarea, actualizarea sau dezvoltarea strategiilor statelor membre.

33

Comunicarea Comisiei menționată mai sus a fost prima inițiativă a UE privind în mod specific comunitatea romă care includea un mecanism de monitorizare. Comunicarea propunea ca fiecare stat membru să își elaboreze propria strategie națională pentru integrarea romilor (a se vedea punctul 41). Această inițiativă a constituit un cadru solid pentru încurajarea incluziunii romilor și a definit domeniile în care trebuia să se acționeze și să se stabilească obiective. Mai concret, comunicarea a definit patru domenii prioritare de intervenție: educația, ocuparea forței de muncă, asistența medicală și locuințele. Statele membre au fost invitate să stabilească obiective realizabile în aceste domenii.

34

Statelor membre nu li s-a solicitat totuși să abordeze separat măsurile de combatere a discriminării sau să stabilească niveluri-țintă pentru acestea. Mai degrabă, acest aspect a fost abordat ca temă orizontală în toate celelalte patru domenii²⁸ menționate mai sus, dar rareori s-au stabilit indicatori măsurabili specifici și ținte în materie de combatere a discriminării. Se poate observa aici un neajuns important al cadrului de politică existent, care îngreunează activitatea Comisiei de măsurare a progreselor realizate.

Viziunea asupra incluziunii romilor începând din 2011: de la o abordare bazată pe politici la un angajament politic

Recomandarea Consiliului adoptată în 2013 cu privire la integrarea romilor

35

Primul instrument juridic al UE dedicat în exclusivitate problematicii integrării romilor este o recomandare a Consiliului adoptată în 2013²⁹, care a constituit un pas înainte fundamental pentru abordarea UE din domeniu. Recomandarea nu își propune să mențină o abordare bazată pe politici, ci erijează incluziunea romilor în angajament politic al statelor membre, reflectând dispozițiile consacrate în materie de protecție a drepturilor omului. Documentul conține îndrumări specifice menite să ajute statele membre să amelioreze și să accelereze eforturile de promovare a integrării romilor în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al asistenței medicale și al locuințelor. De asemenea, recomandarea oferă orientări cu privire la măsuri orizontale de politică, inclusiv în materie de combatere a discriminării. Documentul face o trimitere explicită la sentimentele antițigani, care se referă la o anumită formă de rasism alimentată de o discriminare istorică.

Comisia a început în 2012 să adreseze recomandări specifice fiecărei țări cu privire la incluziunea romilor

36

Începând din 2012, Comisia emite recomandări specifice fiecărei țări cu privire la incluziunea romilor. Până în prezent, astfel de recomandări au fost adresate unui număr de cinci state membre în care există o minoritate romă de dimensiuni importante: Bulgaria, Ungaria, Slovacia, Republica Cehă și România. Tabelul 2 prezintă în mod detaliat subiectul acestor recomandări formulate în atenția fiecăruia dintre cele cinci state membre menționate.

Tabelul 2

Subiectul recomandărilor specifice privind integrarea romilor adresate fiecăruia dintre cele cinci state membre vizate

| 2012 | 2013 | 2014 | 2015
Bulgaria | Integrarea romilor în general | Educație | Ocuparea forței de muncă/Educație | Educație
Republica Cehă | nu se aplică | Educație | Educație | Educație
Ungaria | Integrarea romilor în general | Sărăcie/Educație | Sărăcie/Educație | Educație
România | nu se aplică | Integrarea romilor în general/Educație | Ocuparea forței de muncă/Educație | Educație
Slovacia | Educație | Educație | Educație | Educație

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

37

De asemenea, Comisia a monitorizat îndeaproape punerea în aplicare a celor două directive relevante³⁰ privind egalitatea de tratament (tabelul 3 conține mai multe detalii privind punerea în aplicare a Directivei privind egalitatea rasială). Mai mult, Comisia a lansat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Republicii Cehe în 2014 și împotriva Slovaciei în 2015, în ambele cazuri din cauza segregării elevilor romi în sistemul de învățământ. Celelalte cauze nu sunt legate în mod specific de romi. Comisia monitorizează, de asemenea, punerea în aplicare a Deciziei-cadru din 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal. Această decizie-cadru a devenit executorie în 2014.

Tabelul 3

Monitorizarea punerii în aplicare a Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială

Stat membru | Transpunere | Procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor¹
Termen | Finalizată la termen | Neconformitatea legislației statului membru cu dreptul UE | Aplicarea incorectă a dreptului UE de către statul membru
Belgia | 19 iulie 2003 | √ |  |
Bulgaria | 1 ianuarie 2007 | √ |  | Închisă
Republica Cehă | 1 mai 2004 | √ | Închisă | Deschisă
Danemarca | 19 iulie 2003 | √ | Închisă | Închisă
Germania | 19 iulie 2003 | √ |  |
Estonia | 1 mai 2004 | √ | Închisă |
Irlanda | 19 iulie 2003 | √ |  |
Grecia | 19 iulie 2003 | √ |  |
Spania | 19 iulie 2003 | √ | Închisă |
Franța | 19 iulie 2003 | √ |  |
Croația | 1 iulie 2013 | √ |  |
Italia | 19 iulie 2003 | √ |  |
Cipru | 1 mai 2004 | √ |  |
Letonia | 1 mai 2004 | √ | Închisă |
Lituania | 1 mai 2004 | √ | Închisă |
Luxemburg | 19 iulie 2003 | √ |  |
Ungaria | 1 mai 2004 | √ | Închisă |
Malta | 1 mai 2004 | √ | Închisă |
Țările de Jos | 19 iulie 2003 | √ | Închisă |
Austria | 19 iulie 2003 | √ | Închisă |
Polonia | 1 mai 2004 | √ | Închisă | Închisă
Portugalia | 19 iulie 2003 | √ | Închisă |
România | 1 ianuarie 2007 | √ | Închisă |
Slovenia | 1 mai 2004 | √ |  | Deschisă
Slovacia | 1 mai 2004 | √ | Închisă | Deschisă
Finlanda | 19 iulie 2003 | √ |  | Închisă
Suedia | 19 iulie 2003 | √ | Închisă |
Regatul Unit | 19 iulie 2003 | √ | Închisă | Închisă

1Informații valabile în decembrie 2015.

Notă: Numai procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate împotriva Republicii Cehe și împotriva Slovaciei sunt legate în mod specific de romi.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

Orientările emise de Comisie și cooperarea intensificată cu Consiliul Europei

38

Pe lângă aceste inițiative principale, Comisia a emis numeroase orientări de politică referitoare la utilizarea fondurilor pentru incluziunea romilor. Acestea includ, printre altele, documente de orientare tematică privind romii și comunitățile marginalizate, documente referitoare la condiționalitatea ex ante tematică privind integrarea comunităților de romi marginalizate și o notă de orientare adresată statelor membre cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru combaterea segregării spațiale și a celei școlare.

39

Mai mult, în 2014, Comisia a publicat un Cod european de conduită referitor la parteneriat, în care se stipulează că statele membre ar trebuie să implice organizațiile societății civile în acordurile de parteneriat și să se asigure că acestea au un rol activ în conceperea și implementarea programelor care beneficiază de finanțare prin fondurile ESI³¹.

40

Pentru a crește eficacitatea activității sale din domeniul integrării romilor, Comisia a început de asemenea, în 2011, să colaboreze mai îndeaproape cu Consiliul Europei, o organizație care deține o experiență substanțială în materie (a se vedea punctul 13). Astfel, Comisia a participat la reuniuni organizate de secretariatul Consiliului Europei și la anumite programe comune ale Consiliului Europei (ROMACT³² și ROMED³³).

Progrese la nivelul statelor membre: strategiile naționale pentru integrarea romilor au fost adoptate, dar persistă unele deficiențe

41

Statele membre au fost invitate în 2011 să elaboreze câte o strategie națională pentru integrarea romilor, care să acopere perioada 2011-2020. În cazul în care o astfel de strategie exista deja, statele membre trebuiau să o adapteze astfel încât să îndeplinească obiectivele UE în materie de integrare a romilor. Strategiile respective ar trebui să prevadă acțiuni direcționate și informații privind finanțarea (de la bugetul național, de la bugetul UE și din alte surse) necesară pentru aceste acțiuni. De asemenea, ele ar trebui să propună soluții pentru a elimina barierele actuale care împiedică o utilizare mai eficace a fondurilor UE și să pună bazele unui mecanism robust de monitorizare, astfel încât să se garanteze obținerea unor rezultate concrete pentru romi.

42

În ceea ce privește aceste strategii naționale pentru integrarea romilor, Curtea:

–a examinat conținutul specific al strategiilor elaborate de statele membre vizitate;

–a verificat dacă au fost identificate părțile interesate relevante pentru implementarea strategiei și a analizat rolul punctelor naționale de contact pentru romi în acest context;

–a evaluat mecanismele de monitorizare din perspectiva implementării strategiilor; și

–a examinat modul în care Comisia a evaluat rapoartele întocmite de statele membre cu privire la implementarea strategiilor lor naționale respective.

Strategiile naționale pentru integrarea romilor

Toate statele membre vizitate au adoptat strategii naționale pentru integrarea romilor

43

În urma comunicării prin care Comisia solicita elaborarea de strategii naționale pentru integrarea romilor, toate statele membre³⁴ au adoptat câte un astfel de document. Unele țări au optat pentru un set integrat de măsuri de politică vizând integrarea romilor. Curtea a considerat că aceste măsuri sunt echivalentul unei strategii naționale. În toate cele patru state membre vizitate, strategiile naționale adoptate au fost urmate de planuri de acțiune. De asemenea, fiecare stat membru vizitat a creat un punct de contact național pentru romi.

44

Comisia nu a specificat că antidiscriminarea trebuie să se numere printre principalele domenii prioritare ale strategiilor naționale pentru romi. Strategiile naționale adoptate de Bulgaria, Ungaria³⁵ și Spania nu s-au limitat însă la cele patru domenii prevăzute (educație, ocuparea forței de muncă, asistență medicală și locuințe) și au inclus un capitol consacrat antidiscriminării. Și strategia adoptată de România face trimitere la antidiscriminare, dar în mod indirect, în contextul celor patru domenii de acțiune prevăzute. Dintre cele patru state membre selectate, numai Bulgaria și Ungaria au stabilit niveluri-țintă în materie de combatere a discriminării.

45

Trei dintre cele patru strategii naționale includeau niveluri-țintă în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al asistenței medicale și al locuințelor. Strategia adoptată de Ungaria conține obiective generale, fără ca acestea să fie însoțite de niveluri-țintă cuantificate. În plus, ca de exemplu în domeniul locuințelor, nu toate obiectivele se refereau în mod specific la romi. Strategia conține informații relevante cu privire la situația romilor din Ungaria, dar ele nu au fost utilizate pentru a formula în cadrul documentului valori de referință sau indicatori specifici pentru această populație. Strategia națională pentru integrarea romilor adoptată de România includea valori de referință numai pentru anumiți indicatori. Din această cauză, întrucât punctul de plecare nu era cunoscut, rezultatele obținute în cadrul strategiilor au fost dificil de evaluat.

Toate strategiile naționale pentru integrarea romilor fac trimitere la cele 10 principii de bază comune privind incluziunea romilor

46

Toate strategiile conțin fie trimiteri directe (Bulgaria, Ungaria și Spania), fie trimiteri indirecte (România) la cele 10 principii de bază comune privind incluziunea romilor (a se vedea punctul 23 și figura 2). Curtea a constatat însă că statele membre nu au aplicat întotdeauna aceste principii atunci când au elaborat strategiile:

oîn cazul Spaniei și al Bulgariei, au fost prezentate dovezi scrise cu privire la consultarea organizațiilor societății civile și la feedbackul oferit de autoritățile naționale în legătură cu contribuția ONG-urilor;

oîn cazul României și al Ungariei, principiul nr. 9 privind implicarea societății civile și principiul nr. 10 privind participarea activă a romilor la procesul de luare a deciziilor au fost doar parțial respectate:

–în România, înainte de adoptarea strategiei naționale, a avut loc un proces de consultare, fiind organizate mai multe reuniuni, dar organizațiile societății civile au pus la îndoială transparența și numărul acestora. Ele au declarat și că nu fuseseră informate cu privire la modul în care contribuțiile lor au fost preluate. Curtea nu a identificat probe care să demonstreze dacă autoritățile române au luat în considerare contribuțiile ONG-urilor și în ce mod;

–în Ungaria, existau puține dovezi cu privire la modul de desfășurare a procesului de consultare legat de strategia națională pentru integrarea romilor, iar versiunea actualizată a strategiei nu includea niciun fel de informații care să arate dacă sau cum au fost luate în considerare Observațiile diferitelor părți interesate. Nu a existat un proces de consultare în legătură cu planul de acțiune. Trebuie menționat de asemenea că două organizații ale societății civile au fost desemnate să implementeze, împreună cu autoritățile publice, cele mai importante măsuri din cadrul strategiei. Acest lucru a avut ca efect excluderea altor organizații.

Strategiile naționale pentru integrarea romilor nu specifică valoarea sprijinului financiar disponibil în statele membre pentru măsurile vizând incluziunea romilor

47

Analiza Curții a arătat că strategiile adoptate de Bulgaria, Ungaria și Spania nu conțineau informații privind pachetele financiare disponibile pentru măsurile legate de romi, fie din bugetul național, fie prin programele operaționale FEDR sau FSE cofinanțate din bugetul UE. În cazul Bulgariei, în strategia națională se preciza că fondurile UE reprezintă principala sursă de finanțare pentru proiectele de implementare a strategiei. Strategia adoptată de România era singura care specifica un buget, dar acesta era afectat de unele deficiențe: FEDR nu era menționat în strategie ca sursă de finanțare, deși fusese utilizat ca atare încă de la modificarea regulamentului aferent în 2010, înainte de adoptarea strategiei naționale³⁶. Având în vedere lipsa de informații cu privire la mijloacele financiare disponibile pentru abordarea problemelor legate de incluziunea romilor, este dificil să se evalueze dacă strategiile statelor membre erau realiste încă de la început.

Repartizarea responsabilităților pentru implementarea strategiilor naționale: rolul punctelor naționale de contact pentru romi

48

Toate statele membre care au făcut obiectul analizei Curții au stabilit și au definit responsabilitățile punctelor naționale de contact pentru romi în conformitate cu cerințele prevăzute în comunicarea Comisiei din 2011. Aceste puncte de contact au rolul de a coordona elaborarea și implementarea strategiilor naționale pentru integrarea romilor. Ele monitorizează progresele realizate în cadrul strategiei și pun aceste informații la dispoziția Comisiei³⁷. Competențele lor sunt însă limitate. În condițiile în care responsabilitățile operaționale au fost încredințate ministerelor, punctele naționale de contact din statele membre selectate nu dispuneau de competențe în domeniul ocupării forței de muncă, al educației, al locuințelor sau al asistenței medicale. În plus, acestea nu aveau putere de decizie cu privire la alocarea resurselor financiare pentru programele de integrare.

49

Dimensiunea, structura și responsabilitățile celor nouă puncte de contact selectate variau foarte mult. Mai multe dintre acestea existau deja sub un alt nume înainte de introducerea de către Comisie a conceptului de punct național de contact pentru romi; unora dintre aceste entități le-au fost încredințate responsabilități suplimentare, dar nu și resursele necesare pentru a le face față³⁸. Capacitatea punctului național de contact din Bulgaria era insuficientă, după cum se explică la punctul 50.

50

Curtea a identificat două neajunsuri legate de repartizarea responsabilităților pentru implementarea strategiilor naționale. În primul rând, este vorba despre cooperarea insuficientă care a fost constatată în România și în Spania. În al doilea rând, în Bulgaria și în Spania a fost observată o discrepanță între responsabilități și resurse:

–în România, Curtea a observat că slaba cooperare dintre Agenția Națională pentru Romi și diferitele ministere în ceea ce privește furnizarea datelor punea în pericol monitorizarea corespunzătoare a strategiei naționale. În mod similar, în Spania s-a observat că organismele de coordonare existente (cum ar fi Grupul pentru cooperare tehnică) nu reușeau să pună la dispoziție date fiabile sau să coordoneze politicile, ceea ce indică faptul că era necesară o mai bună coordonare pentru a asigura implementarea adecvată a strategiei naționale. Aceste două exemple de coordonare deficitară au reprezentat un obstacol pentru colectarea de date fiabile, ceea ce a îngreunat la rândul său monitorizarea implementării strategiilor;

–în Bulgaria, chiar dacă punctul național de contact pentru romi era unul dintre principalele organisme responsabile de implementarea și de monitorizarea strategiei naționale, acesta nu dispunea decât de competențe limitate și de un nivel scăzut de resurse alocate. Mai multe organizații nonprofit din Bulgaria au atras atenția asupra lipsei de voință politică³⁹. O problemă similară a fost identificată de punctul național de contact din Spania în raportul său din 2014 referitor la progresele realizate.

Neajunsuri în monitorizarea progreselor realizate în cadrul strategiilor naționale pentru integrarea romilor

51

Curtea a constatat că monitorizarea și evaluarea progreselor realizate în implementarea strategiilor naționale pentru romi au reprezentat o provocare considerabilă în toate statele membre vizitate (a se vedea și punctul 74):

–în Bulgaria, strategia națională nu prevedea proceduri specifice de monitorizare și de asigurare a răspunderii. În plus, nu fuseseră stabilite obiective cuantificabile pentru toate măsurile;

–în Ungaria, deși fusese creat un sistem de indicatori pentru monitorizarea programelor, datele pe care acesta le conținea nu mai fuseseră actualizate din 2012;

–în România, procesul de monitorizare a suferit considerabil din cauza lipsei de informații cu privire la indicatorii definiți în strategia națională și a lipsei de date financiare structurate privind procesul de implementare. Rapoartele de monitorizare nu menționau nivelurile-țintă stabilite sau măsura în care acestea fuseseră atinse, ceea ce a îngreunat evaluarea eficacității în implementare; și

–în Spania, planul de acțiune pentru perioada 2014-2016 includea doar o descriere a acțiunilor pentru 2014. Acțiunile pentru 2015 au fost elaborate de abia la jumătatea anului 2015, ceea ce a afectat procesul de planificare pentru anul respectiv.

Evaluarea Comisiei cu privire la implementarea strategiilor naționale pentru integrarea romilor

52

Comisia Europeană a evaluat aceste strategii naționale și le-a identificat punctele slabe, publicând concluziile formulate într-o comunicare apărută în luna mai 2012 („Strategiile naționale de integrare a romilor: o primă etapă în punerea în aplicare a cadrului UE”). În 2013, Comisia a început să evalueze pe bază anuală succesul înregistrat în implementarea strategiilor naționale pentru integrarea romilor. Această evaluare anuală conține detalii referitoare la neajunsurile de ordin general care trebuie remediate. În principalele concluzii ale evaluărilor din ultimii ani se face referire la faptul că lipseau în continuare condițiile prealabile necesare pentru implementarea cu succes a strategiilor naționale și că acest lucru încetinește implementarea lor. Mai concret spus, continuau să lipsească următoarele elemente: obiective concrete și măsuri aferente de combatere a segregării copiilor romi în sistemul de învățământ, un calendar mai clar de implementare și o alocare financiară mai precisă, precum și măsuri de combatere a discriminării și a rasismului față de romi.

53

De la acea dată, statele membre au înregistrat unele progrese în implementarea strategiilor lor naționale. Cu toate acestea, raportul din 2015 al Comisiei a arătat că unele dintre problemele care existau începând din 2012 cel puțin nu fuseseră încă remediate în 2014: anumite condiții necesare pentru implementarea cu succes a strategiilor erau în continuare neîndeplinite. Acest lucru a confirmat Observațiile Curții legate de cele patru state membre selectate.

54

De exemplu, obiectivul de a reduce segregarea copiilor romi în sistemul școlar era prevăzut în strategii, dar acesta era greu de îndeplinit din cauza numărului insuficient de măsuri și de niveluri-țintă care fuseseră introduse. În cazul în care astfel de măsuri existau totuși, calendarul de punere în aplicare era neclar, la fel ca dispozițiile bugetare aferente. Aceste neajunsuri au încetinit implementarea strategiilor naționale pentru integrarea romilor. În Bulgaria, raportul privind progresele realizate menționa, de asemenea, lipsa de voință politică și necesitatea de a îmbunătăți măsurile de combatere a discriminării.

55

Astfel de neajunsuri, în special în ceea ce privește problema segregării școlare, au fost incluse în recomandările specifice adresate mai multor state membre. În cazul Republicii Cehe și al Slovaciei, Comisia a inițiat chiar, pe baza acestor motive, proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor (a se vedea punctul 37).

56

La începutul perioadei de programare 2014-2020, Comisia a verificat dacă aceste elemente au fost abordate în acordurile de parteneriat. De asemenea, Comisia și-a exercitat rolul consultativ în cadrul ședințelor comitetelor de monitorizare a programelor operaționale evaluate de Curte pentru perioada de programare 2014-2020 pentru a sublinia, printre altele, relevanța recomandărilor specifice legate de problematica romilor în raport cu programele operaționale relevante.

În domeniul politicii de coeziune, în perioada 2014-2020 s-a acordat o mai mare atenție măsurilor de integrare a romilor decât în perioada 2007-2013

57

Curtea a analizat dacă au existat trimiteri clare la integrarea romilor în cadrul de la baza politicii de coeziune din perioada 2007-2013. De asemenea, s-a verificat dacă statele membre care au beneficiat de cofinanțare prin FEDR și FSE pentru inițiative de integrare a romilor s-au asigurat că inițiativele concepute la nivelul UE au fost incluse în strategiile naționale și în programele operaționale relevante.

58

Pentru perioada de programare 2014-2020, Curtea a evaluat dacă au existat trimiteri clare la subiectul integrării romilor în cadrul legal aferent fondurilor ESI și dacă Comisia a remediat neajunsurile apărute în perioada de programare 2007-2013. Pentru ambele perioade, s-a analizat dacă statele membre și Comisia instituiseră un sistem eficace de monitorizare în domeniul integrării romilor.

În pofida faptului că integrarea romilor nu este menționată în cadrul legal pentru perioada 2007-2013, statele membre selectate au făcut trimitere la aceasta în programele lor operaționale

Programele operaționale examinate din perioada 2007-2013 conțin trimiteri de ordin general la integrarea romilor

59

La data elaborării cadrului de la baza politicii de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013, integrarea romilor nu fusese încă identificată drept o prioritate specifică la nivelul UE. Termenul „romi” nu figurează deloc în regulamentele aplicabile acestei perioade. În toate cele patru state membre vizitate exista însă cel puțin o strategie națională sau regională pentru integrarea romilor ori un program echivalent și acest subiect era abordat în cel puțin unul dintre programele lor operaționale (tabelul 4 conține mai multe detalii în acest sens).

Tabelul 4

Trimiteri la incluziunea romilor în programele operaționale aferente FEDR și FSE pentru perioada 2007-2013

| Grup-țintă specific | Indicatori specifici | Trimiteri la comunitatea romă
| în cadrul măsurilor adresate grupurilor vulnerabile | în cadrul măsurilor vizând zonele cel mai puțin dezvoltate
Bulgaria | X | X | X |
Spania | X |  | X |
Ungaria |  | X | X | X
România |  | X | X |

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

60

În pofida modificării Regulamentului FEDR în 2010, majoritatea măsurilor din eșantionul Curții care prezentau relevanță pentru populația romă marginalizată au continuat să fie cofinanțate prin FSE (a se vedea punctul 30). O mare parte dintre ele (7 din 17) erau legate de ocuparea forței de muncă (a se vedea tabelul 5). Acest lucru poate fi explicat prin faptul că articolul 162 TFUE implică faptul că proiectele și măsurile finanțate prin FSE trebuie să aibă o legătură cu ocuparea forței de muncă. Pe de altă parte, Regulamentul FSE permite, și chiar încurajează, finanțarea de măsuri de incluziune socială. Autoritățile nu au deci certitudinea juridică că finanțarea disponibilă prin FSE poate fi utilizată pentru orice fel de măsuri de incluziune socială, indiferent de existența unei legături cu ocuparea forței de muncă.

Tabelul 5

Domeniile de acțiune vizate de proiectele examinate

Bulgaria | FSE | FEDR
Proiectul 1 | Proiectul 2 | Proiectul 3 | Proiectul 4 | Proiectul 5
Educație |  | √ |  |  |
Ocuparea forței de muncă |  |  | √ |  |
Sănătate |  |  |  | √ |
Incluziune socială | √ |  |  |  |
Infrastructura socială |  |  |  |  | √
Ungaria | FSE
Proiectul 6 | Proiectul 7 | Proiectul 8 | Proiectul 9 | Proiectul 10
Educație |  |  |  |  | √
Ocuparea forței de muncă | √ | √ |  |  |
Sănătate |  |  |  |  |
Incluziune socială |  |  | √ | √ |
Infrastructura socială |  |  |  |  |
România | FSE | FEDR
Proiectul 11 | Proiectul 12 | Proiectul 13 | Proiectul 14 | Proiectul 15
Educație |  |  | √ |  |
Ocuparea forței de muncă | √ |  |  |  |
Sănătate |  | √ |  |  |
Incluziune socială |  |  |  | √ |
Infrastructura socială |  |  |  |  | √

Spania | FSE (Programul operațional de combatere a discriminării) | FSE (Programul operațional Andaluzia)
Proiectul 16 | Proiectul 17 | Proiectul 18 | Proiectul 19
Educație |  | √ |  |
Ocuparea forței de muncă | √ |  | √ | √
Sănătate |  |  |  |
Incluziune socială |  |  |  |
Infrastructura socială |  |  |  |

Notă: În Ungaria au existat proiecte de infrastructură socială relevante finanțate prin FEDR, dar acestea nu au fost selectate în vederea auditului deoarece nu fuseseră finalizate până în 2013.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Trimiteri limitate la strategiile pentru integrarea romilor și un număr mic de indicatori specifici legați de romi în programele operaționale aferente FEDR și FSE din perioada 2007-2013

61

Numai unul dintre cele șapte programe operaționale FEDR și FSE examinate din perioada 2007-2013 conținea trimiteri la strategiile naționale pentru integrarea romilor și doar trei programe operaționale includeau indicatori specifici pentru această populație:

–programul operațional pentru dezvoltarea resurselor umane (POSDRU) din România conținea trimiteri explicite la strategia de integrare a romilor existentă la data intrării sale în vigoare. De altfel, unul dintre obiectivele declarate ale programului operațional consta în implementarea acestei strategii de integrare. Deși nu viza în mod specific populația romă, programul includea totuși un indicator de realizare și un indicator de rezultat care se referă în mod expres la romi;

–programul operațional FSE din Bulgaria care a fost selectat de Curte includea și acesta indicatori de realizare și de rezultat specifici legați de romi în cazul anumitor măsuri; și

–programul operațional din Ungaria care a fost selectat de Curte includea un singur indicator specific pentru romi, care nu era legat în mod direct de o anumită măsură.

Celelalte patru programe operaționale selectate nu prevedeau indicatori specifici pentru populația romă.

În programele operaționale examinate din perioada 2007-2013 nu există informații privind sprijinul financiar disponibil pentru măsurile de integrare a romilor

62

Finanțarea din cadrul FSE a fost acordată în funcție de o serie de teme prioritare, acestea fiind obiective la care FSE urmărește să contribuie. Inițiativele de integrare a romilor puteau contribui cel mai probabil la obiectivele temelor prioritare ale FSE legate de incluziunea socială⁴⁰. În cursul perioadei de programare de șapte ani, pentru măsurile de incluziune socială a fost alocată inițial o sumă de 11,5 miliarde de euro (din fonduri ale UE și din fonduri naționale) în cadrul programelor operaționale aferente FSE cu axe prioritare specifice dedicate incluziunii sociale. Nu existau însă informații financiare cu privire la procentajul din această sumă consacrat integrării comunităților rome marginalizate. În plus, inițiativele de incluziune a romilor puteau beneficia de finanțare și în cadrul altor teme prioritare mai generale, cum ar fi cele legate de educație și de ocuparea forței de muncă.

63

Finanțarea disponibilă în cadrul FEDR a fost de asemenea acordată în funcție de alte teme prioritare, cea mai relevantă pentru integrarea romilor fiind „Infrastructura socială”⁴¹. În total, în cadrul acestei teme prioritare a fost alocată o sumă de 18,6 miliarde de euro, care a luat în cea mai mare parte forma unui sprijin general, nedirecționat către un anumit grup specific, după cum se explică în caseta 4.

Caseta 4

Sprijinul general (mainstream) și sprijinul direcționat: abordări complementare pentru incluziunea romilor

Sprijinul general se referă la politicile care se adresează publicului larg, fără să se facă distincție între beneficiari în funcție de rasă, origine etnică sau alți factori nerelevanți.

Sprijinul direcționat se referă la politicile care vizează în mod explicit, dar nu neapărat exclusiv, unul sau mai multe grupuri-țintă specifice, cum ar fi un anumit grup minoritar.

Experiența arată că romii au mai multe șanse de a se integra cu succes în societate dacă au acces la sprijin și prin inițiative cu acoperire generală, care nu li se adresează în mod exclusiv. Nu există un model unic de gestionare a acestor probleme: este nevoie de o abordare adaptată de la caz la caz, care să țină seama de circumstanțele locale⁴².

64

Înainte de modificarea din 2010 a Regulamentului FEDR, acest fond nu putea fi utilizat pentru acordarea unui sprijin direcționat către grupuri specifice; existau totuși excepții de la această regulă în cazul statelor membre care au aderat la UE la 1 mai 2004 sau după această dată, precum și în anumite circumstanțe. După ce regulamentul a fost modificat, o sumă totală de 80 de milioane de euro a fost alocată pentru programe integrate de locuințe adresate comunităților marginalizate, inclusiv romilor, în opt state membre⁴³.

65

Analiza Curții a mai arătat că numeroase state membre nu au colectat date privind etnia, nefiind deci în măsură să stabilească dimensiunea populației rome dintr-o anumită zonă geografică și să evalueze dificultățile specifice cu care se confruntă acest grup. Este posibil ca acest lucru să fi contribuit la dificultățile legate de determinarea nivelului necesar de finanțare pentru integrarea romilor.

Accentul mai puternic pus pe problematica romilor la nivelul UE s-a reflectat în cadrul aferent fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020

O aliniere mai bună a sprijinului financiar din fondurile ESI la Strategia Europa 2020 și la recomandările specifice fiecărei țări adresate de Comisie

66

Regulamentele privind fondurile ESI⁴⁴ (și anume: Regulamentul privind dispozițiile comune, Regulamentul FEDR și Regulamentul FSE) prevăd că aceste fonduri trebuie să acorde un sprijin care să fie coerent cu Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și cu recomandările specifice adresate fiecărei țări.

67

Acordurile de parteneriat încheiate cu trei dintre cele patru state membre vizitate (Bulgaria, Ungaria și România) conțineau trimiteri la recomandările specifice adresate fiecărei țări începând din 2012 în ceea ce privește comunitatea romă. Această observație este valabilă și pentru Slovacia. Nu au existat astfel de recomandări specifice adresate Spaniei.

68

Recomandările specifice privind integrarea romilor au vizat în principal domeniul educației (a se vedea, de asemenea, punctul 36 și tabelul 2). La momentul elaborării programelor operaționale, statele membre cărora li se adresase o recomandare specifică referitoare la acest subiect au fost încurajate de către Comisie să utilizeze fondurile UE pentru a proceda la reforme ale politicilor lor generale în materie de educație, astfel încât să se asigure că romii beneficiază de un acces egal la sistemul de învățământ. Cu toate acestea, în Ungaria, măsurile de desegregare școlară incluse în programele operaționale examinate din perioada de programare 2014-2020 nu erau suficient de detaliate. Prin urmare, Curtea pune la îndoială faptul că Ungaria va reuși să combată cu succes, cu ajutorul fondurilor ESI, segregarea prezentă în continuare în sistemul său de învățământ (a se vedea caseta 5).

Caseta 5

Lipsa măsurilor de desegregare în domeniul învățământului în cadrul aferent fondurilor ESI în Ungaria

Programul operațional „Modernizare socială” aplicabil în Ungaria în perioada 2007-2013, a cărui prioritate nr. 3 se referă la educație, utiliza numărul de programe locale active de desegregare școlară ca indicator. „Desegregarea” reprezintă o trimitere indirectă la grupul-țintă al romilor. Indicatorul viza regiunile și zonele defavorizate și prevedea o valoare-țintă de 100 de programe implementate până în 2013 (nivelul de referință din 2007 era de două programe).

Acest indicator nu a fost însă inclus în ultima versiune modificată a programului operațional. El nu a fost deci măsurat și nu va putea fi nici evaluat la sfârșitul perioadei de programare. Pe lângă aceasta, programul nu conține o descriere detaliată a măsurilor de desegregare școlară pe care Ungaria intenționează să le aplice în perioada de programare 2014-2020. Acest lucru indică o lipsă de voință de a soluționa problema segregării școlare prin utilizarea de fonduri structurale.

Prioritate specifică de investiții pentru comunitățile marginalizate (cum ar fi romii) în 12 state membre ale UE

69

Cadrul aferent fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020 pune de asemenea un accent mai puternic pe asigurarea faptului că obiectivele programelor operaționale cofinanțate prin aceste fonduri sunt în concordanță cu prioritățile UE. Cadrul include o prioritate specifică de investiții pentru programele operaționale aferente FSE, care menționează în mod explicit romii. Această prioritate de investiții [PI 9 (ii) – „Integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii”] asigură o legătură între prioritățile în materie de politici, așa cum sunt reflectate în recomandările specifice de țară, și prioritățile de finanțare ale UE și oferă o soluție specifică pentru alocarea de fonduri în acest scop.

70

În plus, una dintre condiționalitățile ex ante⁴⁵ (criteriile stabilite pentru acordarea cofinanțării) se referă în mod explicit la această prioritate de investiții, garantând astfel faptul că i se acordă o atenție corespunzătoare în programele operaționale. Condiționalitatea ex ante legată de romi pentru prioritatea de investiții 9 (ii) constă în „existența unui cadru strategic de politică națională privind incluziunea romilor”.

71

Toate cele cinci state membre (Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia) cărora li s-au adresat recomandări specifice privind incluziunea romilor au integrat prioritatea de investiții 9 (ii) în cel puțin unul dintre programele lor operaționale pentru perioada 2014-2020 (a se vedea tabelul 6). Aceste cinci state membre incluseseră deja în acordurile lor de parteneriat propuneri cu privire la modalități de a utiliza fondurile UE pentru a promova incluziunea romilor.

72

Alte șapte state membre (Belgia, Grecia, Spania, Franța, Italia, Austria și Polonia) au inclus de asemenea această prioritate de investiții în cel puțin un program operațional. Altfel spus, 12 state membre în care se află peste 90 % din populația romă estimată din UE au inclus prioritatea de investiții 9 (ii) în cel puțin un program operațional. După cum se arată în tabelul 6, 1,5 miliarde de euro au fost alocați pentru prioritatea de investiții 9 (ii) în perioada de programare 2014-2020.

Tabelul 6

Sumele puse la dispoziția statelor membre în cadrul priorității de investiții 9 (ii) – „Integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii” pentru perioada de programare 2014-2020

Stat membru
Suma
(în milioane de euro)
Procentajul care corespunde statului membru din finanțarea totală prin FSE
Proporția din finanțarea totală disponibilă pentru prioritatea de investiții 9 (ii)

Ungaria¹
470
10,0 %
85 %

România¹
372
7,8 %

Republica Cehă¹
200
5,8 %

Bulgaria¹
143
9,4 %

Slovacia¹
99
4,6 %

Grecia
73
2,0 %
15 %

Italia
71
0,7 %

Spania
48
0,6 %

Polonia
19
0,1 %

Belgia
10
1,0 %

Franța
8
0,1 %

Austria
4
0,9 %

Total
1 518
Nu se aplică
100 %

1Statele membre cărora le-au fost adresate recomandări specifice privind romii.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

73

Totuși, trebuie precizat că, în aceste state membre, nu toate programele operaționale care acopereau zone geografice cu o populație romă importantă includeau prioritatea de investiții 9 (ii) sau indicatori relevanți pentru aceasta. Această observație este valabilă și în cazul anumitor programe operaționale care alocaseră sume importante pentru principalele domenii relevante în raport cu integrarea romilor. Două exemple în acest sens sunt programul operațional regional pentru Andaluzia, regiune în care trăiește aproape 50 % din populația romă din Spania, și programul operațional FSE „Dezvoltare economică și inovare” din Ungaria, în cadrul căruia vor fi implementate mai multe măsuri de sporire a capacității de inserție profesională.

74

La momentul auditului, patru state membre (Bulgaria, Republica Cehă, Grecia și Slovacia) îndeplineau doar parțial condiționalitățile ex ante stabilite în Regulamentul privind dispozițiile comune în legătură cu prioritatea de investiții 9 (ii), în special deoarece nu dispuneau de instrumente adecvate de monitorizare sau de o metodologie corespunzătoare pentru implementarea strategiilor lor naționale pentru integrarea romilor (a se vedea punctul 51). Croația, Italia, Ungaria și Slovacia nu au respectat condiționalitatea generală ex ante privind combaterea discriminării. Ulterior, toate aceste state membre au prezentat Comisiei planuri de acțiune în care explicau modul în care intenționează să îndeplinească aceste condiționalități ex ante. Comisia a evaluat apoi conținutul planurilor de acțiune. Potrivit informațiilor primite, Comisia a concluzionat, pe baza planurilor de acțiune care i-au fost prezentate de aceste țări, că Ungaria a îndeplinit criteriile privind combaterea discriminării și că Slovacia a îndeplinit condiționalitatea ex ante cu privire la prioritatea de investiții 9 (ii).

75

Deși prioritatea de investiții 9 (ii) este o inovație utilă, trebuie totuși spus că fondurile ESI sunt gestionate în prezent într-un mod care ignoră diferențele dintre statele membre în ceea ce privește situația actuală a populației rome. Aceste fonduri sunt repartizate între statele membre în funcție de indicatori care nu au neapărat o relevanță specifică pentru romi, cum ar fi populația totală a țării, rata șomajului sau PIB-ul. În opinia Curții, acești indicatori nu sunt cea mai bună modalitate de a determina cuantumul finanțării UE pentru integrarea romilor care ar trebui să fie alocat fiecărui stat membru.

Abordarea integrată prin care se oferă sprijin financiar pentru integrarea romilor este utilizată în toate cele patru state membre vizitate

76

Utilizarea unei abordări integrate are un efect pozitiv asupra eforturilor de încurajare a integrării romilor finanțate prin intermediul fondurilor ESI. Toate cele patru state membre selectate au utilizat o abordare integrată – care vizează mai multe domenii diferite simultan⁴⁶ – în cel puțin unul dintre programele lor operaționale, indiferent dacă este vorba de programe operaționale finanțate printr-un singur fond sau de programe multifond⁴⁷. În această privință, pe de o parte, România a oferit un exemplu pozitiv (a se vedea caseta 6). Pe de altă parte, în Spania, lipsa unor prevederi care să definească o abordare integrată în programul operațional regional pentru Andaluzia a fost o șansă ratată.

Caseta 6

Un exemplu pozitiv de abordare integrată în România, sub forma unui comitet comun de selecție

Pentru a asigura o mai bună utilizare a fondurilor structurale, România a recurs la o abordare integrată cu două programe operaționale (programul operațional FSE „Capital uman” și Programul Operațional Regional aferent FEDR). Unul dintre aceste programe operaționale este cofinanțat prin FEDR, iar celălalt, prin FSE. Cele două programe au o axă prioritară comună. De asemenea, România a înființat un comitet comun de selecție în care sunt reprezentate autoritățile de management ale celor două programe operaționale, precum și alte trei organisme comune, inclusiv punctul național de contact pentru romi și Consiliul Național pentru Combaterea Discriminării. Au fost publicate cereri de propuneri comune pentru ambele programe operaționale, care prevăd aceleași condiții de eligibilitate și aceleași domenii de acțiune. Pe lângă aceasta, programele operaționale au furnizat și o cofinanțare complementară (de exemplu, prin utilizarea FEDR și a FSE pentru diferitele activități din cadrul unui proiect desfășurate în mod consecutiv sau conex).

Finanțarea destinată măsurilor de combatere a discriminării

77

Articolul 8 din Regulamentul FSE precizează că statele membre ar trebui să utilizeze FSE pentru a sprijini inițiative care urmăresc obiectivul specific de a lupta împotriva discriminării. Prioritatea de investiții 9 (iii) din cadrul FSE – „Combaterea tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse” este utilizată pentru a acorda sprijin pentru astfel de inițiative.

78

Unsprezece state membre au inclus această prioritate de investiții în cel puțin unul dintre programele lor operaționale pentru perioada de programare 2014-2020, iar valoarea totală a finanțării care i-a fost alocată s-a ridicat la 414 milioane de euro (a se vedea tabelul 7).

Tabelul 7

Sumele alocate în cadrul priorității de investiții 9 (iii) – „Combaterea tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse”, per stat membru

Stat membru
Suma
(în milioane de euro)
Procentajul care corespunde statului membru din finanțarea totală prin FSE
Proporția din finanțarea totală disponibilă pentru prioritatea de investiții 9 (iii)

Spania
145
1,9 %
91 %

Grecia
99
2,7 %

Portugalia
51
0,7 %

Slovacia¹
40
1,8 %

Republica Cehă¹
22
0,6 %

Polonia
19
0,1 %

Cipru
14
10,8 %
9 %

Irlanda
11
2,0 %

Franța
8
0,1 %

Belgia
4
0,4 %

Germania
1
0,0 %

Total
414
Nu se aplică
100 %

1Statele membre cărora le-au fost adresate recomandări specifice privind romii.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

79

Dintre cele patru state membre examinate, Spania a inclus prioritatea de investiții 9 (iii) în șapte programe operaționale. Republica Cehă și Slovacia, care au făcut ambele obiectul unor proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor din cauza segregării elevilor romi în sistemul școlar (a se vedea punctul 37), au inclus prioritatea 9 (iii) în câte un program operațional. Bulgaria, Ungaria și România nu au inclus-o însă în niciunul dintre programele lor operaționale. Este vorba aici de o șansă ratată de sprijinire a măsurilor de combatere a discriminării, care ar putea fi integrate cu măsurile din cadrul priorității de investiții 9 (ii) pentru a crește astfel probabilitatea de succes a inițiativelor privind incluziunea romilor, dat fiind că lipsa măsurilor de combatere a discriminării este considerată drept unul dintre principalele motive ale posibilului eșec al unor astfel de inițiative.

Sume importante au fost alocate pentru finanțarea măsurilor legate de educație, de ocuparea forței de muncă și de incluziunea socială

80

Cadrul aferent fondurilor ESI alocă de asemenea sume importante de bani pentru măsurile de incluziune socială cu acoperire generală; experiența arată că acestea constituie un instrument crucial pentru promovarea cu succes a integrării romilor, așa cum o demonstrează renumitul „model spaniol de incluziune a romilor”⁴⁸. Potrivit informațiilor publicate de Comisie în februarie 2016, 100 de miliarde de euro au fost alocați prin FEDR și FSE pentru măsurile legate de educație, de ocuparea forței de muncă și de incluziunea socială pentru perioada 2014-2020⁴⁹.

81

Cele cinci state membre cărora li s-au adresat recomandări specifice privind incluziunea romilor (Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia) reprezintă aproximativ o cincime din acest total, adică aproximativ 20 de miliarde de euro. Având în vedere proporția estimată a populației rome marginalizate în raport cu diferite alte grupuri-țintă (de exemplu, persoanele expuse riscului de sărăcie și de excludere socială) și în condițiile în care s-ar asigura un acces egal, populația romă cuprinsă în aceste grupuri-țintă ar putea beneficia de o sumă anuală de aproximativ 500 de milioane de euro în cadrul programelor cu acoperire generală finanțate din fonduri ESI în aceste țări⁵⁰. În aceeași perioadă și pentru aceleași cinci state membre, în cadrul priorității de investiții 9 (ii) (adică prin inițiative direcționate) va fi pusă la dispoziție o sumă de 183 de milioane de euro pe an. Aceasta demonstrează importanța utilizării eficace a politicilor cu acoperire generală pentru sprijinirea inițiativelor legate de incluziunea romilor.

Noi instrumente pentru îmbunătățirea consultărilor și a cooperării dintre autoritățile publice și organizațiile societății civile

82

Cel mai important instrument pentru încurajarea implicării organizațiilor societății civile în procesul de planificare și de implementare a fondurilor ESI este Codul european de conduită referitor la parteneriat⁵¹. Acest document conține orientări care să ajute statele membre să elaboreze acordurile de parteneriat și programele operaționale aferente fondurilor ESI. Printre orientările incluse în acest cod se numără și o recomandare de a utiliza proceduri transparente pentru găsirea de parteneri potențiali și pentru cooperarea cu aceștia. De asemenea, orientările prevăd că cererile de propuneri, rapoartele privind progresele înregistrate, precum și procedurile de monitorizare și de evaluare a programelor ar trebui să fie transparente. Pe lângă aceasta, orientările includ o serie de bune practici privind normele care guvernează componența parteneriatelor și procedurile interne ale comitetelor de monitorizare.

83

În ceea ce privește cele nouă programe operaționale selectate pentru perioada 2014-2020 care includeau prioritatea de investiții 9 (ii), au fost organizate reuniuni ale comitetelor de monitorizare pentru șapte dintre acestea. În total, au avut loc 14 reuniuni. Reprezentanții romilor au fost prezenți la 10 dintre acestea. Toate reuniunile comitetelor de monitorizare a programelor operaționale FSE (cu excepția unui singur caz în Ungaria⁵²) s-au desfășurat cu participarea unui reprezentant al organizațiilor romilor și, în cazul Bulgariei, și cu participarea unui reprezentant al punctului național de contact pentru romi.

Instrumentele de monitorizare care existau la nivelul programelor operaționale în perioada de programare 2007-2013 nu erau adecvate pentru evaluarea performanței măsurilor de integrare a romilor

Sistemele de monitorizare nu au constituit o bază adecvată pentru raportarea cu privire la integrarea romilor în cursul perioadei de programare 2007-2013

Limitări cu care se confruntă autoritățile publice în ceea ce privește colectarea de date privind etnia în unele state membre

84

În unele state membre, există restricții constituționale cu privire la colectarea de date de către autoritățile publice (a se vedea cele două exemple din caseta 7). Din această cauză, monitorizarea indicatorilor specifici legați de romi este un proces dificil.

Caseta 7

Colectarea de date cu privire la etnie: dificultăți de ordin juridic

De la sfârșitul celui de Al Doilea Război Mondial, Germania nu mai colectează date statistice socioeconomice și demografice în funcție de originea etnică: punctul de contact pentru romi din această țară a confirmat că nu se cunosc cifre exacte pentru niciuna dintre minoritățile naționale.

Legislația franceză interzice în mod expres colectarea datelor cu caracter personal legate de etnie.

85

Cu toate acestea, Directiva 95/46/CE privind prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date prevăd o serie de excepții de la interdicția privind prelucrarea datelor cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, în special în cazul în care „persoana vizată și-a dat consimțământul explicit pentru prelucrarea acestor date”. Aceste dispoziții au fost menținute în proiectul de Regulament general privind protecția datelor⁵³.

86

Agenția pentru Drepturi Fundamentale consideră că Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și aceste dispoziții legale ale UE privind protecția datelor constituie o reglementare adecvată a prelucrării datelor cu caracter personal și a datelor sensibile. În plus, în cadrul auditului Curții, mai multe organisme (inclusiv Comisia Europeană, FRA și rețeaua EURoma) au confirmat faptul că prelucrarea de date dezagregate referitoare la etnie nu este ilegală în niciun stat membru al UE⁵⁴. În atenția Curții s-a adus de asemenea faptul că, în cazurile în care este într-adevăr dificil să se colecteze date cu privire la etnia participanților, există unele alternative practice, cum ar fi utilizarea de anchete statistice anonime, în care respondenții selectați în mod aleatoriu sunt rugați să se autoidentifice după ce și-au exprimat consimțământul neechivoc.

87

Cu toate acestea, chiar și în cazul în care există posibilitatea legală de a colecta date privind etnia, nu există nicio garanție că acestea vor fi fiabile sau utile. De exemplu, în cadrul recensământului din România au fost colectate informații privind apartenența etnică, dar acestea nu au fost utilizate în scopul strategiei naționale pentru integrarea romilor, autoritățile române preferând să se bazeze pe estimările Consiliului Europei. Acest lucru sugerează faptul că informațiile deținute de statul membru cu privire la populația romă de pe teritoriul său nu erau fiabile.

Au fost colectate date privind etnia participanților la nivelul proiectelor, dar ele nu au fost transferate către sistemul de monitorizare a programului operațional

88

Curtea a constatat totuși că, la nivelul proiectelor, o serie de promotori din toate cele patru state membre vizitate în cursul auditului au colectat date privind etnia participanților, fără ca acestea să fie însă transmise autorităților de management sau organismelor intermediare (a se vedea, de asemenea, punctul 118). Aceasta înseamnă că datele privind romii disponibile la nivelul proiectelor nu au ajuns în sistemul de monitorizare a programului operațional.

89

Acest lucru s-a întâmplat, de exemplu, în Spania. Organismul intermediar care s-a ocupat de programul operațional regional pentru Andaluzia nu știa nici măcar ce proiecte aveau ca grup-țintă romii, deși aceste informații erau disponibile la nivelul proiectelor. Organismul intermediar a putut pune la dispoziția Curții doar o listă de proiecte care vizau grupurile defavorizate în general, fără să se poată determina dacă acestea aveau sau nu participanți romi. O situație similară a fost constatată în Ungaria.

În trei dintre cele patru state membre vizitate, monitorizarea programelor operaționale a fost afectată de neconcordanțe în ceea ce privește definirea și înregistrarea unor indicatori la nivelul proiectelor

90

În plus, în trei dintre cele patru state membre vizitate (Bulgaria, Ungaria și România), monitorizarea programelor operaționale a fost afectată de neconcordanțe în ceea ce privește definirea și înregistrarea unor indicatori la nivelul proiectelor. În România, existența a trei tipuri de indicatori (indicatori de program, indicatori suplimentari și indicatori adiționali) la momentul implementării proiectelor, asociată cu lipsa obligației de a raporta cu privire la vreunul dintre aceștia, a complicat în mod inutil procesul de monitorizare și a generat rezultate dificil de comparat.

91

În Ungaria, pentru patru dintre cele cinci proiecte examinate menționate în anexa II nu s-a întocmit un raport oficial cu privire la atingerea țintelor în materie de rezultate, întrucât proiectele nu includeau astfel de valori-țintă (de fapt, acestea fuseseră stabilite, dar erau clasificate în mod eronat în categoria realizărilor; prin urmare, ele nu au fost raportate ca rezultate).

Au fost depuse eforturi de îmbunătățire a monitorizării pentru perioada de programare 2014-2020, dar există în continuare anumite limitări

92

Monitorizarea integrării romilor rămâne o provocare și în perioada 2014-2020. Evaluarea progreselor obținute prin măsurile de integrare a romilor ar putea fi facilitată de existența unui set comun de indicatori; fiecare fond are norme specifice prin care sunt stabiliți indicatorii comuni care trebuie utilizați în cadrul tuturor programelor finanțate prin fondul respectiv. Anexa 1 din Regulamentul FSE, de exemplu, prevede o serie de indicatori standard care sunt relevanți pentru programele de integrare a romilor:

–indicatorul comun de realizare 15: „migranți, participanți de origine străină, minorități (inclusiv comunități marginalizate, cum ar fi romii)”;

–indicatorul comun de rezultat imediat 28: „persoane defavorizate angajate în căutarea unui loc de muncă, în educație/formare, în dobândirea unei calificări, care au un loc de muncă, inclusiv cele care desfășoară o activitate independentă, la încetarea calității de participant”; și

–indicatorul comun de rezultate pe termen mai lung 32: „persoane dezavantajate care au un loc de muncă, inclusiv cele care desfășoară o activitate independentă, în termen de șase luni de la încetarea calității de participant”.

Acești indicatori pot fi completați cu indicatori relevanți specifici fiecărui program.

93

Cu toate acestea, dacă nu sunt prevăzuți și indicatori specifici legați de romi, indicatorii comuni menționați mai sus nu vor putea constitui o bază eficace pentru monitorizarea inițiativelor de integrare a romilor. În plus, există în continuare deficiențe în ceea ce privește instrumentele de monitorizare; de altfel, din cauza acestora, condiționalitatea ex ante a fost considerată a fi îndeplinită doar parțial (a se vedea punctul 74). Această stare de fapt demonstrează cât de greu este să se asigure o monitorizare precisă în domeniul integrării romilor.

94

Pentru a atenua aceste dificultăți, Comisia a solicitat Agenției pentru Drepturi Fundamentale⁵⁵ să înființeze un grup de lucru privind indicatorii care urmează să fie utilizați în legătură cu integrarea romilor. După cum se planificase, indicatorii au fost stabiliți înainte de 1 ianuarie 2016; acest lucru ar putea permite încheierea unui acord cu punctele naționale de contact pentru romi (care au participat toate la grupul de lucru) în legătură cu utilizarea unei structuri comparabile de raportare în toate statele membre participante. De asemenea, aceasta ar putea permite măsurarea, într-un anumit grad, a impactului fondurilor ESI asupra implementării strategiilor naționale pentru romi, în special în statele membre care au aliniat măsurile și indicatorii aferenți acestor fonduri la cele prevăzute în strategiile naționale respective, de exemplu în cazul Greciei și al Slovaciei (a se vedea caseta 8). În martie 2016, potrivit celor afirmate de Comisie, 21 de state membre au acceptat să testeze acești indicatori, dar nu este deocamdată clar dacă Comisia va reuși să obțină un acord în acest sens din partea tuturor statelor membre, întrucât nu există nicio obligație ca acestea să își modifice sistemul pe care îl utilizează.

Caseta 8

Îmbunătățirea monitorizării inițiativelor de incluziune a romilor: un exemplu pozitiv de aliniere a monitorizării programelor operaționale la strategiile naționale pentru incluziunea romilor

Comisia a recomandat Slovaciei să utilizeze fondurile disponibile în cadrul programului său operațional Resurse umane pentru a pune în aplicare măsurile adoptate în strategia națională de integrare a romilor până în 2020. Punctul național de contact pentru romi din Slovacia, care a participat la toate reuniunile tehnice și oficiale cu Comisia, a contribuit la conceperea ansamblului de măsuri din cadrul programului operațional Resurse umane care se axau în mod specific pe comunitățile rome marginalizate. Măsurile respective sunt în concordanță cu obiectivele strategiei naționale și acest lucru ar putea înlesni măsurarea progreselor realizate în direcția atingerii nivelurilor-țintă stabilite în strategie, dat fiind că ele au fost deja reflectate în programul operațional. În consecință, proiectul de monitorizare și evaluare demarat de Slovacia va fi utilizat pentru a monitoriza atât implementarea strategiei naționale pentru integrarea romilor, cât și punerea în aplicare a măsurilor din cadrul programului operațional Resurse umane.

Majoritatea proiectelor s-au desfășurat conform planificărilor, dar criteriile de „bune practici” care contribuie la succesul integrării romilor nu au fost întotdeauna aplicate, iar monitorizarea performanței proiectelor prezenta dificultăți

95

În cadrul acestui audit, Curtea a desfășurat, de asemenea, vizite la 19 proiecte pentru integrarea romilor, urmărind să analizeze atât modul în care acestea au fost pregătite, selectate și puse în aplicare, cât și metodele de monitorizare a rezultatelor obținute (dacă au existat astfel de metode). Toate proiectele examinate au fost desfășurate în perioada de programare 2007-2013. Pentru fiecare dintre aceste proiecte, Curtea a analizat dacă:

–procedurile de selecție au fost în concordanță cu obiectivele și prioritățile specifice în materie de integrare a romilor definite în programul operațional;

–proiectele au fost puse în aplicare conform planificărilor;

–proiectele au produs rezultatele scontate;

–au fost instituite mecanisme de monitorizare a rezultatelor obținute în urma proiectelor în ceea ce privește incluziunea romilor.

Toate proiectele examinate erau conforme cu obiectivele programelor operaționale, dar procedurile de selecție nu urmăreau în mod specific selectarea de proiecte privind incluziunea romilor

Procedurile de selecție pentru anumite programe operaționale nu erau orientate către proiecte legate de incluziunea romilor

96

Procedurile de selecție pentru toate programele operaționale examinate din cele patru state membre au asigurat faptul că fiecare proiect corespunde obiectivelor programului operațional. Dintre cele 16 cereri de propuneri⁵⁶ evaluate de Curte, nouă conțineau trimiteri explicite la romi ca grup-țintă, după cum urmează: trei din cinci cereri de propuneri în Bulgaria, cele două cereri din Spania, trei din cinci cereri în Ungaria și una dintre patru cereri în România. Celelalte șapte cereri de propuneri vizau grupurile defavorizate în general. O parte dintr-un alt program operațional din Spania a fost concepută în jurul unei legături cu populația romă. Se explică astfel de ce documentele aferente cererii de finanțare depuse pentru unele dintre proiectele examinate nu conțineau întotdeauna trimiteri la populația romă: aceste proiecte vizau adesea un grup mai larg, cum ar fi grupurile vulnerabile în general, în concordanță cu obiectivele programelor operaționale.

97

În general, evaluatorii care au luat parte la proceduri nu aveau o experiență specifică legată de problematica incluziunii romilor, ci, mai degrabă, tindeau să posede cunoștințe privind incluziunea socială în general. Programul operațional Combaterea discriminării, din Spania, a constituit o excepție din acest punct de vedere: evaluatorii care au lucrat în cadrul acestuia dețineau cunoștințe specifice cu privire la incluziunea romilor.

Nu s-a cerut în mod sistematic utilizarea de indicatori specifici legați de romi în vederea monitorizării performanței proiectelor

98

Analiza Curții a arătat că a existat și o oarecare confuzie în ceea ce privește modul de stabilire a indicatorilor pentru monitorizarea performanței proiectelor. În Ungaria, în cadrul cererilor de propuneri, nu s-a solicitat întotdeauna stabilirea de niveluri-țintă pentru rezultate (cum ar fi „găsirea unui loc de muncă în termen de șase luni de la data participării la un proiect”). Nivelurile-țintă bazate pe rezultate nu erau obligatorii nici în Spania. În Bulgaria, în trei cazuri, nivelurile-țintă pentru realizări au fost uneori clasificate în mod greșit ca niveluri-țintă pentru rezultate în cererea de finanțare a proiectului, această eroare nefiind corectată în cursul procesului de selecție (a se vedea, de asemenea, punctul 118).

99

În cazul în care au fost totuși solicitate, nivelurile-țintă pentru rezultate nu se refereau întotdeauna în mod explicit la populația romă, ci făceau trimitere la un grup mai mare, cum ar fi „grupurile vulnerabile”. Această situație a fost observată într-un program operațional FEDR din Bulgaria și în programele operaționale FSE din Ungaria și din Andaluzia.

Grupurile relevante de părți interesate nu au fost întotdeauna implicate în mod corespunzător

100

Implicarea tuturor părților interesate relevante, fie în pregătirea proiectelor, fie în calitate de parteneri la proiecte, contribuie în mod semnificativ la succesul și la sustenabilitatea acestora. Cu toate acestea, procedurile de selectare a proiectelor nu au reușit, în general, să stimuleze o astfel de implicare mai largă. În cadrul eșantionului selectat de Curte, această problemă a afectat în special proiectele de locuințe sociale din Bulgaria. Locuitorii din zonă nu a fost implicați în proiect și nu au avut loc campanii de sensibilizare, ceea ce a condus la respingerea socială a propunerilor de proiecte.

Proiectele s-au desfășurat în general conform planificărilor

14 dintre cele 19 proiecte examinate și-au atins obiectivele în ceea ce privește realizările, bugetul, calendarul și sfera de aplicare

101

În ceea ce privește realizările, bugetul, calendarul și sfera de aplicare, 14 dintre cele 19 proiecte examinate și-au atins obiectivele stabilite în acordul de finanțare. Patru proiecte nu au fost desfășurate conform planificărilor, fie din cauza întârzierilor (două proiecte din Bulgaria), fie din cauza modificării sferei lor de aplicare (un proiect în Bulgaria și unul în România). În cazul unui proiect din Ungaria, indicatorii și informațiile disponibile erau atât de complexe încât reconcilierea lor a fost imposibilă și nu s-a putut evalua dacă nivelurile-țintă în materie de realizări au fost atinse. Cu excepția a două dintre proiectele examinate, numărul de participanți romi fusese înregistrat în toate cazurile drept realizare.

Fotografia 1

O sală cu calculatoare pentru utilizatorii unui centru de servicii sociale din Baia Mare (România)

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Nivelurile-țintă în materie de rezultate au fost atinse în cadrul a 10 dintre cele 13 proiecte pentru care existau date de monitorizare

102

În cazul a 17 dintre cele 19 proiecte examinate, fuseseră stabilite niveluri-țintă pentru rezultate, chiar dacă acestea nu se refereau neapărat în mod explicit la populația romă. Aceste niveluri au fost monitorizate doar în 13 cazuri. Zece dintre aceste 13 proiecte și-au atins în general obiectivele. În patru din cele 17 proiecte care dispuneau de niveluri-țintă pentru rezultate au fost stabilite obiective specifice privind romii. Trei dintre aceste patru proiecte și-au atins nivelurile-țintă stabilite (un proiect în Bulgaria, două în România și unul în Spania).

Există indicii că o mai bună luare în considerare a criteriilor specifice legate de romi, cum ar fi principiile de bază comune privind incluziunea romilor, a contribuit în mod pozitiv la performanța proiectelor

103

Pe baza examinării proiectelor selectate, Curtea consideră că o mai bună luare în considerare a criteriilor specifice legate de romi ar fi crescut șansele ca unele dintre aceste proiecte să contribuie în mod pozitiv la o integrare durabilă a populației rome. Dintre cele 19 proiecte examinate, 17 au fost implementate după adoptarea de către Consiliu, în iunie 2009, a principiilor de bază comune privind incluziunea romilor (a se vedea punctul 23). Următoarele exemple ilustrează modul în care aplicarea acestor principii în etapa de selecție ar fi putut contribui la succesul proiectelor.

Principiul de bază comun nr. 2: politicile și proiectele de integrare a romilor ar trebui să vizeze populația romă în mod explicit, dar nu exclusiv

104

Principiul de bază comun nr. 2 prevede că politicile și proiectele de integrare a romilor ar trebui să vizeze populația romă în mod explicit, dar nu exclusiv. Acestea ar trebui să se adreseze în general unor grupuri-țintă precum „grupurile defavorizate”, ar trebui să menționeze în mod clar că acestea includ romii și ar trebui să descrie acțiuni specifice prin care să se asigure faptul că proiectele ajung cu succes la populația romă. Un program de ocupare a forței de muncă desfășurat în Spania reprezintă un bun exemplu de aplicare a acestui principiu (a se vedea caseta 9).

Caseta 9

Vizarea explicită, dar nu exclusivă, a permis unui program de ocupare a forței de muncă să ajungă cu succes la populația romă (Spania, proiectul nr. 16)

Un program de ocupare a forței de muncă din cadrul programului operațional „Lucha contra la discriminación” din Spania avea ca obiectiv integrarea romilor pe piața forței de muncă. Participanții luau parte la un interviu, în urma căruia se recomanda una dintre următoarele direcții de acțiune: 1) găsirea unui loc de muncă; 2) participarea la cursuri de formare profesională; sau 3) participarea la ateliere pentru a dobândi competențele necesare pentru găsirea unui loc de muncă. Diferite întreprinderi erau apoi contactate pentru informații cu privire la locurile de muncă vacante sau la posibilitățile de stagiu oferite.

Populația romă dezavantajată a fost inclusă în grupul-țintă împreună cu alte persoane aflate într-o situație socioeconomică similară. Conform obiectivului stabilit la nivel național, 70 % dintre participanți trebuiau să fie de origine romă. Datorită și altor inițiative de încurajare a participării romilor (cum ar fi măsurile de sensibilizare), acest obiectiv a fost atins și rezultatele au fost menținute pe întreaga perioadă de desfășurare a programului.

Principiul de bază comun nr. 3: este nevoie de o abordare interculturală, care să implice utilizarea de mediatori și campanii de sensibilizare

105

Principiul de bază comun nr. 3 descrie necesitatea unei abordări interculturale, care să implice utilizarea de mediatori și campanii de sensibilizare. Aplicarea acestui principiu este crucială pentru a asigura succesul proiectelor, în special a celor legate de locuințe. Lipsa unor acțiuni de sensibilizare poate submina în mod definitiv proiecte care ar fi fost altfel o reușită (a se vedea exemplul din caseta 10).

Caseta 10

Modul vag în care a fost stabilit grupul-țintă și atenția insuficientă acordată factorilor culturali au afectat negativ implementarea unui proiect în domeniul sănătății (Bulgaria, proiectul nr. 4)

În Bulgaria, în cadrul axei prioritare „Incluziune socială”, a fost desfășurat un proiect care includea depistări medicale. Acest proiect făcea parte din planul de acțiune pentru implementarea strategiei naționale de integrare a romilor. Cu toate acestea, nu erau prevăzuți indicatori referitori la grupul-țintă al „persoanelor vulnerabile”. Acest proiect a avut trei grupuri-țintă, și anume: „populația vulnerabilă” (formată din grupuri cu riscuri specifice de sănătate, persoane cu dizabilități, grupuri și comunități excluse social și grupuri etnice vulnerabile), „persoane de vârstă activă” și „locuitori ai regiunilor izolate”.

Din cele 620 000 de persoane invitate să participe la o depistare medicală, s-au prezentat doar 56 000. Nu există informații cu privire la numărul de persoane care proveneau din grupurile-țintă. Faptul că nu exista o trimitere explicită la romi și nici măcar la grupul-țintă al „persoanelor vulnerabile” sugerează o lipsă de atenție față de atragerea participanților din grupurile respective pentru a participa la proiect.

Au existat doi factori care au împiedicat participarea mai largă a populației rome. În primul rând, invitațiile au fost trimise în scris: analfabetismul este comparativ ridicat în rândul romilor. În al doilea rând, din motive istorice, în rândul femeilor rome există o teamă larg răspândită față de serviciile medicale. Pentru atenuarea acestor dificultăți s-ar fi putut recurge la mediatori.

Principiul de bază comun nr. 4: importanța promovării incluziunii populației rome în societate

106

Principiul de bază comun nr. 4 subliniază importanța promovării incluziunii populației rome în societate. Zece dintre proiectele examinate care aveau stabilite niveluri-țintă pentru rezultate în legătură cu intrarea pe piața generală a forței de muncă au obținut rezultate bune prin implicarea atât a entităților publice, cât și a celor private în cursul implementării proiectelor. Patru proiecte nu și-au îndeplinit obiectivele în acest sens:

–în Ungaria, trei proiecte examinate nu au implicat angajatori din sectorul privat în etapa de implementare; acest lucru s-a dovedit a fi o problemă, deoarece participanții nu au putut găsi ulterior un loc de muncă pe piața primară a muncii. Cei care și-au găsit un loc de muncă au fost angajați de către autoritățile publice;

–în Bulgaria, un proiect nu a reușit să atingă obiectivul ca cel puțin 8 % din participanți să intre pe piața primară a forței de muncă.

107

Pe de altă parte, măsurile puse în aplicare în cadrul programului operațional „Lucha contra la discriminación” din Spania – care, din perspectiva integrării romilor, s-a axat în principal pe ocuparea forței de muncă – nu au fost concepute să funcționeze în tandem cu politicile cu acoperire generală. Serviciul public pentru ocuparea forței de muncă din Spania, SEPE, nu a fost implicat în conceperea sau punerea în aplicare a acestor măsuri înainte de luna decembrie 2014. Prin urmare, acesta nu a putut să contribuie cu experiența proprie la planificarea măsurilor și nici nu a fost în măsură să includă în propriile politici experiența dobândită în urma proiectului.

108

În schimb, trei dintre cele cinci proiecte examinate în România au fost desfășurate de către un ONG în parteneriat cu o entitate publică. S-a asigurat astfel faptul că fiecare partener din cadrul proiectului a putut beneficia de cunoștințele celorlalți parteneri, iar organismele publice au putut utiliza rezultatele proiectelor în procesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor lor cu acoperire generală. De exemplu, rezultatele proiectului finanțat prin FEDR au fost difuzate de organismul intermediar după ce proiectul a fost finalizat.

Principiul de bază comun nr. 5: sensibilizarea la dimensiunea de gen

109

Principiul de bază comun nr. 5 se referă la sensibilizarea la dimensiunea de gen. În comparație cu femeile în general și cu bărbații de etnie romă, există o mai mare probabilitate ca femeile rome să sufere de excluziune socială. Ele sunt adesea victime ale unei duble discriminări: o discriminare pe criterii de gen și o discriminare pe criterii de origine etnică. Or, femeile rome au un rol esențial în promovarea incluziunii, de exemplu prin încurajarea integrării copiilor în sistemul de învățământ. Obiectivele globale fixate în ceea ce privește integrarea romilor vor fi foarte greu de atins dacă chestiunile de gen nu sunt luate în considerare și dacă programele nu reușesc să ajungă la femei.

110

În Spania, toate cele patru proiecte examinate au abordat în mod explicit aspectele de gen. Proiectele au reușit să includă femeile, acestea reprezentând între 50 % și 70 % dintre participanți. În două cazuri, s-au înregistrat rate ridicate de reușită în inserția pe piața muncii. Într-unul dintre aceste cazuri, s-a observat aceeași rată de ocupare a forței de muncă pentru femei și pentru bărbați (aproximativ 24 %), iar, într-un alt caz, rata de inserție a femeilor pe piața forței de muncă a ajuns la 90 %. Un alt exemplu de succes este descris în caseta 11.

Caseta 11

Participarea femeilor la un proiect din domeniul sănătății: multiplicarea efectelor incluziunii (România, proiectul nr. 12)

Unul dintre principalele obiective ale unui proiect din domeniul sănătății desfășurat în România a constat în crearea unei rețele de mediatori sanitari pentru comunitățile rome. Proiectul a fost derulat în parteneriat cu Institutul Național de Sănătate Publică din România.

Obiectivul general al proiectului era acela de a crește rata de ocupare în rândul femeilor rome și de a le facilita accesul pe piața muncii în scopul evitării excluziunii sociale și al promovării egalității de șanse.

Printre altele, proiectul a format 100 de femei rome care să își desfășoare activitatea în 100 de comunități rome unde nu existase niciodată un mediator sanitar.

Proiectul a fost un succes, deoarece a promovat incluziunea femeilor rome prin calificările oferite și prin încadrarea lor în muncă, dar și pentru că utilizarea femeilor rome ca mediatori mărește șansele de multiplicare a efectelor incluziunii.

Principiul de bază comun nr. 6: importanța învățării din experiența anterioară

111

Principiul de bază comun nr. 6 subliniază importanța învățării din experiența anterioară. În 14 din 19 cazuri, acest principiu a fost respectat: experiența anterioară dobândită în urma implementării proiectelor a dezvoltat în mod demonstrabil capacitatea promotorilor de proiecte, unii dintre aceștia aplicând-o în proiectele ulterioare desfășurate.

112

În Spania, proiectul educațional „Promociona” s-a bazat pe un program de ocupare a forței de muncă („Acceder”) care se derulează cu succes încă din 2000. ONG-ul care gestionează aceste programe în calitate de organism intermediar și-a pus expertiza la dispoziția altor ONG-uri care sunt organisme intermediare pentru programul operațional „Lucha contra la discriminación”. Fiecare ONG s-a axat pe grupuri vulnerabile diferite și între aceste organizații au avut loc periodic schimburi de experiență. Proiectele examinate din cadrul programului operațional pentru Andaluzia au dezvoltat cunoștințele și informațiile deținute de organismele publice care au implementat proiectele, deoarece toate datele colectate de către promotorii de proiecte au fost înregistrate în evidențele serviciului public pentru ocuparea forței de muncă. Autoritățile publice au putut astfel beneficia de un instrument foarte valoros pentru evaluarea politicilor și pentru planificarea viitoare: de la demararea programului în 2004, acest instrument este în continuare în uz.

Principiul de bază comun nr. 7: utilizarea instrumentelor Uniunii Europene

113

Principiul de bază comun nr. 7 se referă la utilizarea instrumentelor Uniunii Europene. Prin definiție, toate proiectele examinate au utilizat într-o anumită măsură instrumente ale UE, întrucât au beneficiat de finanțare din partea FEDR sau a FSE. Patru proiecte au mers și mai departe, utilizând o combinație de finanțare din cele două fonduri; Curtea consideră că aceasta este o bună metodă de acordare a unui sprijin integrat. Proiectul descris în caseta 12, desfășurat în Bulgaria, oferă un exemplu în acest sens.

Caseta 12

Utilizarea unei abordări integrate care implică atât FEDR, cât și FSE (Bulgaria, proiectul nr. 5)

Obiectivul acestui proiect FEDR (a se vedea fotografia 2) a fost acela de a ameliora incluziunea persoanelor aflate în situații vulnerabile și defavorizate, prin îmbunătățirea nivelului lor de trai și, în general, prin creșterea calității fondului locativ din localitate. Locuințele sociale urmau să asigure accesul la condiții de viață minime pentru aproximativ 165 de persoane vulnerabile din punct de vedere social, aflate în locuințe supraaglomerate și deteriorate care nu respectau cerințele legale pentru construirea și amenajarea clădirilor rezidențiale.

În Bulgaria, era necesar ca proiectele din domeniul locuințelor să fie integrate cu furnizarea de servicii sociale. Prin urmare, în criteriile de selecție a proiectelor se prevedea că promotorii ar trebui să ofere persoanelor din locuințele noi un loc de muncă, servicii de învățământ și servicii medicale. Aceste servicii sociale făceau parte dintr-un program numit INTEGRA, care a fost finanțat prin FSE, în paralel cu măsurile legate de locuințe.

Fotografia 2

Fațada din spate a unui bloc renovat de locuințe sociale din Devnya (Bulgaria)

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Principiul de bază comun nr. 8: implicarea autorităților locale și regionale

114

Principiul de bază comun nr. 8 se referă la implicarea autorităților locale și regionale, deoarece acestea joacă un rol esențial în implementarea practică a politicilor. Adesea, pentru a avea un efect pe termen lung, proiectele au nevoie de o sursă de finanțare durabilă și, uneori, de sprijinul unui promotor privat sau al unei autorități publice. Un exemplu pozitiv de astfel de situație a fost identificat în România, unde un element important al unui proiect a fost transferat către Institutul Național de Sănătate Publică, care participa de asemenea la implementarea proiectului (a se vedea caseta 11).

115

10 dintre cele 19 proiecte examinate depindeau într-o mare măsură de disponibilitatea continuă a finanțării publice pe termen lung, deoarece promotorii de proiecte erau organizații nonprofit. Patru alte proiecte fuseseră preluate și finanțate de autoritățile publice; în fiecare caz, acest lucru fusese planificat încă de la început. Sustenabilitatea pe termen lung a alte trei proiecte ar fi trebuit să fie garantată de o autoritate publică, astfel cum se preciza în descrierea proiectului. Or, acest lucru nu s-a întâmplat, fie din cauza deficiențelor de gestionare a proiectului (într-un caz în Bulgaria), fie din cauza lipsei de sprijin financiar susținut la nivel local (a se vedea caseta 13).

Caseta 13

Lipsa de sprijin financiar durabil diminuează șansele unor proiecte implementate cu succes de a produce un impact de durată (România, proiectele nr. 12 și nr. 14)

Un proiect viza formarea și angajarea a 210 romi ca experți locali pentru problemele romilor. Pe parcursul proiectului, aceștia au lucrat gratuit pentru autoritățile locale. Inițial, se stabilise că, după terminarea proiectului, autoritățile locale vor angaja și vor plăti experții cu titlu permanent. La scurt timp după finalizarea proiectului, autoritățile locale au declarat că, din cauza situației economice, nu își pot onora acest angajament. Astfel, în 2015, municipalitățile au angajat numai 67 de experți locali pentru problemele romilor.

În cadrul celui de al doilea proiect, 100 de femei rome au beneficiat de o formare pentru a deveni mediatori sanitari. În cadrul proiectului, au avut loc activități de lobby la nivel local pentru a promova beneficiile pe care mediatorii sanitari le pot aduce pentru comunitate și pentru a încuraja crearea unor funcții corespunzătoare în cadrul administrației locale. Deși aceste activități de lobby au generat o reacție în general pozitivă, nivelul de sprijin acordat de autoritățile locale pentru programul de mediatori sanitari a fost mai redus decât se preconiza. Acest lucru a influențat în mod considerabil impactul proiectului, precum și activitatea mediatorilor sanitari în general: în 2015, au fost angajați în România doar aproximativ 350 de astfel de mediatori, comparativ cu 860 în 2009.

Deși ambele proiecte au fost implementate cu succes, lipsa de sprijin financiar și instituțional susținut din partea autorităților locale a afectat impactul lor potențial asupra integrării populației rome.

Evaluarea rezultatelor pentru perioada de programare 2007-2013 a fost îngreunată de dificultățile legate de colectarea informațiilor despre romi

116

În egală măsură, Curtea a evaluat modul în care promotorii de proiecte au monitorizat rezultatele obținute, în special în ceea ce privește integrarea populației rome, precum și dacă statele membre și Comisia au realizat evaluări, în special evaluări tematice cu privire la incluziunea romilor sau a grupurilor vulnerabile.

Monitorizarea la nivelul proiectelor: abordări neuniforme în colectarea datelor și în definirea indicatorilor

117

Monitorizarea succesului proiectelor de integrare a romilor nu este o sarcină ușoară, deoarece implică dificultăți de ordin metodologic și practic în colectarea de informații despre persoanele de etnie romă. Aceste dificultăți sunt analizate în detaliu în cele ce urmează. În cele mai multe cazuri (17), promotorii de proiecte au reușit totuși să colecteze informații privind numărul de participanți romi la proiect și, uneori, chiar și informații cu privire la rezultatele obținute de aceștia, de exemplu în legătură cu găsirea unui loc de muncă. Acest tip de monitorizare are loc de obicei la finalizarea proiectelor, dar poate fi realizată și pe parcursul implementării în cazul unor proiecte pe termen lung.

118

În cazul a 14 dintre aceste 17 proiecte, datele privind etnia au fost colectate prin intermediul autoidentificării. Un alt proiect nu a furnizat nicio informație cu privire la modul în care au fost colectate datele participanților. În cazul altor două proiecte, nu s-au colectat niciun fel de date (un proiect din Bulgaria și unul din România). Calitatea monitorizării a fost afectată de următoarele deficiențe principale:

–în primul rând, în cazul a 13 dintre cele 19 proiecte examinate, rezultatele înregistrate nu erau legate în mod specific de integrarea romilor, ci priveau mai degrabă beneficiile aduse unui grup-țintă mai larg – de exemplu, „grupurile vulnerabile” în general (în cazul în care exista un grup-țintă). Datele privind participarea romilor erau de fapt disponibile, dar nu au fost întotdeauna transmise autorității de management sau organismului intermediar (a se vedea punctul 88). Rezultă de aici faptul că informațiile comunicate autorităților de management nu oferă o imagine fiabilă cu privire la contribuțiile specifice ale proiectelor la incluziunea populației rome marginalizate;

–în al doilea rând, în cazul în care proiectele au colectat date privind etnia, metodologia utilizată nu era uniformă între statele membre și nici măcar între diferitele proiecte din același stat membru. În șase cazuri, participanții au fost invitați să răspundă la o întrebare cu răspuns de tip da/nu privind apartenența lor la etnia romă. În alte șase cazuri, participanții au avut posibilitatea de a alege dintr-o listă de grupuri vulnerabile în care se încadrau. În alte două cazuri, participanții puteau alege o singură identitate, fie etnică, fie națională. Prin urmare, ei nu puteau să se autoidentifice, de exemplu, în același timp ca maghiari și romi, deși, dacă ar fi avut această posibilitate, s-ar fi descris ca aparținând ambelor grupuri. Aceasta înseamnă că datele colectate nu erau neapărat exhaustive;

–în al treilea rând, indicatorii au fost clasificați în mod diferit între statele membre și, uneori, chiar în interiorul aceleiași țări. Cu titlu de exemplu, patru proiecte examinate din Ungaria nu dispuneau de niciun fel de indicatori de rezultat formali. Indicatorii de realizare ai proiectului includeau însă indicatori care ar fi trebuit să fie clasificați în categoria celor de rezultat, cum ar fi, de exemplu, absolvirea cu succes a cursurilor de formare. În Bulgaria, în cazul a trei proiecte, indicatorii de rezultat erau dubluri ale indicatorilor de realizare; de exemplu, numărul de campanii desfășurate sau de examinări medicale realizate în cadrul proiectului. În România, un indicator de ocupare a forței de muncă a fost clasificat ca indicator de realizare într-un caz și ca indicator de rezultat în altul.

Evaluările au compensat parțial lipsa de monitorizare specifică legată de romi la nivelul programelor operaționale

119

Chiar dacă nu oferă întotdeauna o imagine completă, evaluările pot servi drept bază pentru anumite concluzii. Toate cele patru state membre vizitate și Comisia au realizat evaluări ale sprijinului acordat prin FEDR și FSE cu accent pe integrarea romilor marginalizați (uneori ca parte a unor evaluări mai largi referitoare la grupurile defavorizate).

120

Aceste evaluări au furnizat informații care nu figurau în rapoartele de monitorizare, oferind astfel posibilitatea de a obține informații utile privind progresele înregistrate:

–în anul 2011, o evaluare realizată de DG Ocuparea forței de muncă, Afaceri sociale și Incluziune, de exemplu, a concluzionat că participarea romilor la măsurile finanțate prin FSE a crescut de la 100 000 de persoane de origine romă în perioada 2000-2006 la 110 000 de romi în primii doi ani ai perioadei de programare 2007-2013⁵⁷. Acest lucru nu a avut însă un efect de durată asupra reducerii șomajului în rândul populației rome, în pofida contribuției crescute a FSE la promovarea participării pe piața muncii. Evaluarea a pus în evidență faptul că este puțin probabil ca măsurile care vizează doar ocuparea forței de muncă să reușească singure să elimine obstacolele cu dimensiuni multiple care stau în calea incluziunii romilor. În egală măsură, evaluarea a subliniat importanța unei abordări holistice a promovării incluziunii romilor, care să vizeze barierele de natură mai largă din calea acesteia, în special în domeniul educației, al sănătății și al locuințelor;

–în 2013, a fost realizată în Spania o evaluare privind impactul programului operațional „Lucha contra la discriminación” între 2006 și 2011⁵⁸. Concluzia evaluării a fost că investițiile în integrarea pe piața muncii a grupurilor vulnerabile au avut numeroase rezultate pozitive, inclusiv rezultate economice. De asemenea, s-a concluzionat că fiecare euro investit în aceste măsuri a adus o rentabilitate globală de 1,38 euro.

24Deciziile Consiliului din 30 martie 1998 și din 6 decembrie 1999 privind principiile, prioritățile, obiectivele intermediare și condițiile Parteneriatului pentru aderarea Republicii Bulgaria, a Republicii Cehe, a Republicii Ungare, a României și a Republicii Slovace.

25Regulamentul (UE) nr. 437/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul european de dezvoltare regională în ceea ce privește eligibilitatea intervențiilor în domeniul locuințelor în favoarea comunităților marginalizate (JO L 132, 29.5.2010, p. 1).

26COM(2011) 173 final.

27Consiliul Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori.

28Egalitatea de tratament este un principiu orizontal al cadrului UE, considerat a fi o condiție prealabilă pentru o incluziune eficace a romilor. În acest cadru se recunoaște în mod explicit că „mai întâi de toate, statele membre trebuie să se asigure că romii nu fac obiectul discriminării și că sunt tratați care oricare alți cetățeni ai UE, beneficiind de acces egal la toate drepturile fundamentale astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE”, Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020, p. 2.

29Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre.

30Directiva Consiliului 2000/43/CE („Directiva privind egalitatea rasială”) și Directiva Consiliului 2000/78/CE („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”).

31Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei din 7 ianuarie 2014 privind Codul european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (JO L 74, 14.3.2014, p. 1).

32Programul ROMACT urmărește ca autoritățile locale, în special oficialii aleși și funcționarii publici de rang înalt, să răspundă mai prompt și cu mai multă responsabilitate nevoilor comunităților de romi marginalizate. Acest program se concentrează asupra generării unui angajament politic susținut, care va duce la planuri și măsuri sustenabile de incluziune a romilor (a se vedea și http://coe-romact.org/).

33Programul ROMED cuprinde două faze. Prima dintre acestea a constat în coordonarea unei inițiative de formare a unor mediatori capabili să asigure o mediere de calitate între comunitățile de romi și autoritățile locale. De la demararea programului în 2011, au fost formați peste 1 300 de mediatori în 22 de țări. A doua fază a programului, care a început în 2013, pune accentul pe contextul local și, în special, pe modul în care medierea poate stimula participarea comunităților de romi astfel încât să fie asigurată o guvernanță mai inclusivă și mai democratică în localitățile selectate din 11 țări membre ale Consiliului Europei (a se vedea și http://romed.coe-romact.org/).

34Cu excepția Maltei, care a declarat că nu are o populație romă.

35Strategia națională pentru incluziune socială – sărăcia extremă, sărăcia în rândul copiilor și romii: în Ungaria, strategia adoptată nu se referă numai la romi. Din motive de claritate însă, aceasta va fi tratată ca o strategie națională pentru integrarea romilor.

36Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1783/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 1).

37COM(2011) 173 final, p. 9.

38De exemplu, punctul național de contact pentru romi din Spania a recunoscut în raportul anual pe 2014 adresat Comisiei dificultățile pe care le are în legătură cu obținerea de resurse suplimentare pentru a putea asigura o implementare adecvată a strategiei naționale.

39Raportul de monitorizare al societății civile cu privire la implementarea strategiei naționale pentru integrarea romilor și a Planului de acțiune decenal în Bulgaria în 2012, p. 9.

40Creșterea capacității de adaptare a lucrătorilor și a societăților, a întreprinderilor și a întreprinzătorilor; Îmbunătățirea accesului la ocuparea forței de muncă și integrarea durabilă; Îmbunătățirea integrării sociale a persoanelor celor mai puțin favorizate; Îmbunătățirea capitalului uman.

41Această temă include următoarele categorii de investiții: educație, sănătate, îngrijirea copiilor, locuințe și alte infrastructuri sociale.

42How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions, Consolidarea schimburilor de experiență în materie de politici privind incluziunea romilor – rețeaua de învățare a Fondului social european.

43Bulgaria, Republica Cehă, Grecia, Franța, Italia, Ungaria, România și Slovacia.

44Articolul 4 alineatul (1) din toate cele trei regulamente.

45Articolul 2 alineatul (33) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede următoarele: „„condiționalitate ex ante aplicabilă” înseamnă un factor critic concret predefinit cu exactitate, care reprezintă o condiție prealabilă și are o legătură directă și reală și un impact direct asupra îndeplinirii eficace și eficiente a obiectivului specific al unei priorități de investiții sau al unei priorități a Uniunii” (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

46Din perspectiva problematicii integrării romilor, prezintă relevanță următoarele domenii: locuințele, educația, sănătatea, afacerile sociale, ocuparea forței de muncă, securitatea și măsurile de desegregare.

47Ungaria.

48Rodríguez Cabrero, G., Promoting Social Inclusion of Roma. A Study of National Policies. Spain, Universitatea din Alcalá, în numele Comisiei Europene, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, iulie 2011.

49Se estimează că, din această sumă, 33 de miliarde de euro au fost alocați pentru măsuri din domeniul educației, 34 de miliarde pentru măsuri legate de ocuparea forței de muncă și 33 de miliarde pentru măsuri de incluziune socială.

50Adam Kullmann, Litmus Test of Effective Use of Structural Funds, Supporting Structural Reforms of Basic Public Services to Promote Roma Inclusion, EStIF, 2015, p. 231.

51Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei.

52În cazul Ungariei, unde niciun reprezentant din partea romilor nu a fost prezent la reuniunea comitetului de monitorizare, această absență și necesitatea prezenței unui astfel de reprezentant au fost subiecte discutate în cadrul reuniunii.

53În ianuarie 2012, Comisia a propus o reformă cuprinzătoare a normelor UE în materie de protecție a datelor, elementul central al acestora fiind Regulamentul general privind protecția datelor. La 18 decembrie 2015, Comitetul Reprezentanților Permanenți a aprobat regulamentul, iar acest acord a fost confirmat de Consiliu la 12 februarie 2016. Regulamentul general privind protecția datelor se va aplica de la 25 mai 2018. O diferență care există între directivă și regulament în ceea ce privește problema datelor sensibile este că regulamentul extinde definiția datelor sensibile pentru a include datele genetice, datele biometrice și datele referitoare la orientarea sexuală. O a doua diferență constă în dispariția termenului „interes public important”. Regulamentul face trimitere la derogarea legată de prelucrarea datelor care este „necesară pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public” și stabilește o legătură cu asigurarea de „măsuri adecvate [care] să garanteze apărarea interesului legitim” al persoanei vizate.

54Fundación Secretariado Gitano, secretariatul tehnic al rețelei EURoma, Tackling Roma Needs in the 2014-2020 Structural Funds Programming Period – Guide to improve the planning process, mai 2013, p. 65.

55Mandatul stabilit în Comunicarea Comisiei privind un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor [COM(2011) 173 final].

56Cele 19 proiecte examinate fuseseră selectate în urma acestor 16 cereri de propuneri.

57Roma Thematic Report, comandat de DG EMPL și elaborat în 2011. Acest raport face parte dintr-un studiu mai larg, intitulat Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities (Evaluarea sprijinului acordat prin FSE pentru îmbunătățirea accesului pe piața muncii și pentru incluziunea socială a migranților și a minorităților etnice).

58El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable. Evaluación de Impacto del Programa Operativo Plurirregional Lucha Contra la Discriminación, dirigido por Gregorio Rodríguez Cabrero, 2013.

Concluzii și recomandări

121

În perioada de programare 2007-2013, măsura în care fondurile structurale au contribuit la incluziunea comunităților rome marginalizate a fost dificil de evaluat deoarece, adesea, obiectivele nu erau legate în mod explicit de romi, dar și pentru că statele membre selectate nu au reușit, în consecință, să înregistreze informații fiabile și comparabile specifice cu privire la beneficiarii romi, la finanțarea pusă la dispoziție și la progresele realizate. În cazul în care erau disponibile totuși date, contribuția proiectelor finanțate prin fonduri structurale la integrarea populației rome a depins într-o anumită măsură de respectarea factorilor specifici de succes privind integrarea romilor în cadrul procesului de elaborare a politicilor și în concepția, selecția și implementarea proiectelor.

122

În perioada de programare 2014-2020, concepția și criteriile de la baza priorităților de finanțare au fost ameliorate. Integrarea romilor a fost menționată în mod explicit în legislația privind fondurile ESI. Această problematică este abordată în cadrul unei priorități de investiții, iar statele membre cărora li s-au adresat recomandări specifice privind integrarea romilor sunt obligate să aloce fonduri pentru promovarea acesteia. Nu în ultimul rând, noua abordare axată pe rezultate a legislației privind fondurile ESI introduce un cadru de monitorizare care ar trebui, în cele din urmă, să amelioreze calitatea datelor care pot fi colectate. Cu toate acestea, este prea devreme pentru a se proceda la o evaluare pertinentă cu privire la modul în care a fost implementat acest cadru.

123

În pofida progreselor realizate, există în continuare o serie de obstacole și de dileme. Într-un astfel de context, este mai dificil pentru fondurile ESI să își maximizeze impactul asupra integrării romilor. Neajunsurile identificate sunt prezentate în cele ce urmează, împreună cu recomandări de soluționare.

Au existat progrese în legătură cu strategiile existente la nivelul UE și la nivelul statelor membre, dar majoritatea îmbunătățirilor au venit prea târziu pentru a produce un impact în perioada de programare 2007-2013

124

În ultimii zece ani, Comisia a realizat progrese semnificative în ceea ce privește definirea de inițiative de politică ale UE care vizează promovarea integrării romilor. Începând cu anul 2011, Comisia a acordat o atenție crescândă acestei problematici, invitând statele membre să elaboreze o strategie națională pentru integrarea romilor și să creeze câte un punct național de contact pentru romi. Aceste eforturi au venit însă prea târziu pentru a avea un impact asupra concepției programelor operaționale FEDR și FSE sau asupra selecției proiectelor în cursul perioadei de programare 2007-2013 (a se vedea punctele 29-34 și 38-40).

125

Strategiile naționale pentru integrarea romilor și, ulterior, Recomandarea Consiliului din 2013 au transformat perspectiva asupra integrării romilor, aceasta evoluând de la o abordare bazată exclusiv pe politici către un angajament politic al statelor membre, reflectând dispozițiile consacrate în materie de protecție a drepturilor omului. În urma acestei modificări, combaterea discriminării a fost stabilită ca un domeniu-cheie în care sunt necesare acțiuni din partea statelor membre (a se vedea punctele 35-37 și 43-45).

126

În urma auditului său, Curtea a identificat o serie de neajunsuri în ceea ce privește strategiile statelor membre:

–în primul rând, strategiile naționale nu indică ce nivel de finanțare este necesar pentru implementarea măsurilor propuse pentru incluziunea romilor. De asemenea, ele nu precizează nici sumele disponibile pentru aceste măsuri din bugetul național și din bugetul UE, și anume prin FEDR și FSE (a se vedea punctul 47);

–în al doilea rând, combaterea discriminării și antițigănismul sunt fenomene cărora nu li s-a acordat o atenție suficientă. Niciuna dintre strategiile naționale evaluate nu face trimitere la antițigănism ca o formă specială de discriminare. De asemenea, acest fenomen nu era menționat în mod explicit în niciunul dintre programele operaționale examinate și aproape niciun proiect nu aborda în mod specific acest aspect. Până în prezent, Comisia nu a solicitat statelor membre să stabilească obiective cuantificabile legate de combaterea discriminării. Lipsa unor astfel de obiective permite proliferarea sau continuarea fără piedici a discriminării instituționale, ceea ce poate submina în mod considerabil eficacitatea proiectelor de integrare a romilor, inclusiv a celor cofinanțate din bugetul UE (a se vedea punctele 34-44 și 54);

–în al treilea rând, în contextul elaborării strategiilor lor pentru integrarea romilor, statele membre selectate nu au luat întotdeauna în considerare necesitatea unei participări active a organizațiilor societății civile, în special a reprezentanților comunității rome înseși. Neincluderea organizațiilor societății civile și a comunității rome în fiecare etapă a procesului riscă să submineze eficacitatea politicilor și a proiectelor (a se vedea punctul 46);

–nu în ultimul rând, rolul punctelor naționale de contact pentru romi a fost uneori subminat de discrepanța dintre resurse și responsabilități (a se vedea punctele 48-50).

127

Din 2012, au început să fie adresate recomandări specifice fiecărei țări cu scopul de a se atrage atenția asupra anumitor aspecte, cum ar fi segregarea școlară. În cursul perioadei de programare 2014-2020, statele membre trebuie să se conformeze acestor recomandări atunci când utilizează fonduri ESI. În plus, în conformitate cu recomandarea Consiliului cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor, statele membre vor fi obligate, începând din 2016, să furnizeze informații privind combaterea discriminării și a antițigănismului. Informațiile astfel rezultate vor oferi Comisiei o imagine mai completă cu privire la progresele realizate în fiecare stat membru (a se vedea punctul 36).

Recomandarea 1

Atunci când procedează la revizuirea sau la modificarea strategiilor lor naționale pentru integrarea romilor, statele membre ar trebui:

(a)să precizeze ce nivel de finanțare este necesar pentru implementarea măsurilor legate de incluziunea romilor propuse în strategia respectivă. De asemenea, strategiile naționale ar trebui să indice sumele disponibile pentru aceste măsuri din bugetul național și din bugetul UE (și anume prin FEDR și FSE). În egală măsură, statele membre ar trebui să își ia angajamentul formal de a veghea ca eforturile de implementare a măsurilor pentru integrarea romilor să nu fie puse în pericol de schimbările pe termen scurt ale priorităților politice;

(b)să includă indicatori și valori-țintă legate de combaterea discriminării sau, mai precis, a antițigănismului. În perioada de programare 2014-2020, acești indicatori ar trebui să fie luați în considerare și pentru elaborarea, în cadrul fondurilor ESI, a măsurilor care promovează incluziunea comunităților rome marginalizate, în conformitate cu cerințele Directivei privind egalitatea rasială;

(c)să se asigure că organizațiile societății civile, inclusiv reprezentanții romilor, sunt consultate și implicate în mod sistematic în contextul planificării și al implementării măsurilor de integrare a romilor;

(d)să definească în mod mai detaliat rolul jucat de punctele naționale de contact pentru romi în legătură cu strategiile naționale pentru integrarea romilor și să se asigure că responsabilitățile și competențele acestor puncte de contact sunt proporționale cu resursele puse la dispoziția lor.

Recomandarea 2

(a)În contextul examinării programelor operaționale relevante, Comisia Europeană ar trebui să se asigure că măsurile implementate în cadrul fondurilor ESI au un caracter inclusiv și conțin dispoziții care vizează combaterea segregării. Practicile de segregare ar trebui să fie descrise în mod clar și excluse explicit de la finanțare în cadrul fondurilor ESI (nu doar menționate în considerente), acordându-se o atenție deosebită în acest context proiectelor legate de educație și de locuințe. O astfel de abordare ar contribui la consolidarea legăturii dintre recomandările specifice fiecărei țări și utilizarea fondurilor ESI.

(b)În cadrul reuniunilor comitetelor de monitorizare pentru programele operaționale, Comisia ar trebui să utilizeze pe deplin informațiile conținute în rapoartele pe care statele membre trebuie să le prezinte începând din 2016 în temeiul Recomandării Consiliului cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor, precum și constatările care decurg din informațiile respective. Obiectivul astfel urmărit este ca domeniile problematice identificate în aceste rapoarte să fie abordate cu ajutorul fondurilor ESI și/sau al fondurilor naționale (de exemplu, prin realocarea de finanțare către domeniile în care au fost identificate neajunsuri).

S-a acordat o mai mare atenție măsurilor de integrare a romilor în perioada 2014-2020 decât în perioada 2007-2013

128

În pofida faptului că în perioada de programare 2007-2013 nu s-a pus un accent deosebit pe problematica integrării romilor, programele operaționale selectate conțineau totuși trimiteri la necesitatea de a promova incluziunea populației rome. În mod similar, majoritatea cererilor de propuneri evaluate făceau trimitere la populația romă ca grup-țintă sau menționau necesitatea de a promova incluziunea socială a romilor. Cu toate acestea, per ansamblu, concepția de la baza FEDR și a FSE din perioada de programare 2007-2013 nu era foarte propice pentru măsurile de incluziune a romilor: programele operaționale conțineau puțini indicatori specifici legați de romi, iar cererile de propuneri evaluate, chiar dacă aveau adesea ca grup-țintă populațiile rome marginalizate, nu au definit proceduri de selecție care să țină seama de cerințele specifice proiectelor pentru romi, cum ar fi utilizarea criteriilor de „bune practici” pentru integrarea romilor (cele 10 principii de bază comune ale Consiliului, de exemplu) sau finanțarea de proiecte pe termen lung. Nu existau informații financiare privind sprijinul acordat pentru integrarea romilor în cazul niciunuia dintre programele operaționale FEDR și FSE examinate (a se vedea punctele 59, 61-65 și 96).

129

Unele dintre aceste neajunsuri au fost remediate în perioada 2014-2020. Astfel, integrarea romilor este menționată explicit în legislația privind fondurile ESI, iar prioritățile specifice de finanțare au fost ameliorate. Pe baza celor mai recente informații puse la dispoziție de Comisie, se estimează că aproximativ 1,5 miliarde de euro vor fi puși la dispoziție pentru măsuri care vizează comunitățile marginalizate (cum ar fi romii). Printre îmbunătățirile suplimentare se numără emiterea de recomandări specifice privind romii și o mai bună aliniere a cadrului aferent fondurilor ESI la prioritățile de politică ale UE (inclusiv la cele privind integrarea romilor), existența unor indicatori comuni relevanți pentru programele de integrare a romilor și emiterea unor orientări de către Comisie, cum ar fi cele privind utilizarea fondurilor ESI pentru combaterea segregării spațiale și a celei școlare. În plus, statele membre cărora li s-au adresat recomandări specifice privind integrarea romilor sunt obligate să aloce fonduri FEDR și FSE pentru promovarea acesteia (a se vedea punctele 66-83 și 92-94).

130

Curtea consideră însă că sunt necesare eforturi, atât la nivelul Comisiei, cât și la nivelul statelor membre, pentru a se garanta faptul că aceste schimbări vor duce la proiecte care să contribuie mai bine, pe teren, la integrarea romilor: această observație este valabilă în special în ceea ce privește criteriile utilizate pentru a selecta cele mai bune proiecte de incluziune a romilor și sistemele de monitorizare a programelor operaționale în perioada 2014-2020 (a se vedea punctele 88, 89 și 92-94).

131

În plus, modul în care sunt organizate fondurile ESI, și în special FSE, împiedică o maximizare a impactului lor asupra incluziunii sociale a romilor. Indicatorii utilizați pentru alocarea fondurilor ESI între statele membre ignoră diferențele care există în ceea ce privește situația actuală a populației rome (a se vedea punctele 60 și 75).

Recomandarea 3

Statele membre ar trebui să utilizeze criteriile de „bune practici” pentru integrarea romilor (cum ar fi cele 10 principii de bază comune ale Consiliului) atunci când elaborează cererile de propuneri și selectează proiecte. După caz, ar trebui organizate cereri de propuneri care să vizeze selectarea unor proiecte pe termen lung în sprijinul comunităților de romi marginalizate. Nu în ultimul rând, ori de câte ori este posibil, alocarea fondurilor ESI ar trebui să fie condiționată de sustenabilitatea proiectelor după finalizarea lor, în condițiile încetării finanțării din partea UE. Aceste aspecte ar trebui să fie luate în considerare și în contextul modificărilor aduse programelor operaționale pentru perioada 2014-2020.

Recomandarea 4

În următoarea perioadă de programare sau atunci când examinează programele operaționale, Comisia ar trebui să se asigure că obiectivele legate de integrarea romilor incluse în strategiile naționale din domeniu sunt reflectate în cadrul fondurilor ESI la toate nivelurile operaționale, ori de câte ori acest lucru este posibil. În acest context, Comisia ar trebui să se asigure că datele sunt colectate în mod fiabil, astfel încât să permită monitorizarea și evaluarea progreselor între proiectele individuale și la toate nivelurile administrației.

Recomandarea 5

Statele membre ar trebui să completeze indicatorii comuni de realizare și de rezultat stabiliți în legislația privind fondurile ESI cu indicatori specifici legați de romi, după caz. Acești indicatori ar trebui să fie aliniați la cei specificați în strategiile naționale pentru integrarea romilor și utilizați ulterior pentru monitorizarea programelor operaționale din perioada 2014-2020. Indicatorii respectivi s-ar putea baza pe cei elaborați de Agenția pentru Drepturi Fundamentale în 2016.

Recomandarea 6

Statele membre ar trebui să aibă în vedere posibilitatea de a acționa împreună, în contextul pregătirilor pentru următoarea perioadă de programare, pentru a obține garantarea securității juridice cu privire la utilizarea FSE pentru finanțarea oricăror măsuri de incluziune socială, indiferent dacă acestea au sau nu o legătură cu ocuparea forței de muncă. Eliminarea insecurității juridice ar ajuta statele membre să valorifice pe deplin posibilitățile oferite de FSE în scopul incluziunii sociale, inclusiv prin măsuri de combatere a discriminării.

Recomandarea 7

Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a aduce modificări legislației privind fondurile ESI, pentru a se asigura că, începând cu perioada de programare care va debuta în 2020, repartizarea fondurilor între diferitele state membre ține seama de indicatori specifici de incluziune socială, în special de proporția grupurilor marginalizate, cum ar fi romii, în raport cu totalul populației. De asemenea, Comisia ar trebui să se asigure că orice fonduri ESI suplimentare puse la dispoziția statelor membre în urma acestei schimbări a legislației sunt alocate pentru obiectivul specific de sprijinire a comunităților marginalizate.

Majoritatea proiectelor s-au desfășurat conform planificărilor, dar criteriile de „bune practici” care contribuie la succesul integrării romilor nu au fost întotdeauna aplicate, iar monitorizarea performanței proiectelor prezenta dificultăți

132

Majoritatea proiectelor FEDR și FSE examinate în cadrul auditului Curții și-au atins obiectivele generale, dar, adesea, acestea nu erau legate în mod specific de romi. Curtea a ajuns la concluzia că proiectele care fuseseră selectate în conformitate cu criteriile de „bune practici” adoptate de Consiliu – așa-numitele principii de bază comune privind incluziunea romilor – aveau un potențial mai mare de a contribui în mod eficace la integrarea populației rome (a se vedea punctele 104-115).

133

Totodată, Curtea a constatat că monitorizarea progreselor realizate în cadrul proiectelor privind integrarea romilor a fost dificilă, în special din cauza neajunsurilor legate de disponibilitatea și de calitatea datelor privind participanții romi. Lipsa unor date cuprinzătoare și temeinice constituie o problemă nu numai în ceea ce privește proiectele, ci și pentru procesul decizional de la nivel național și de la nivelul UE. Dacă nu se iau măsuri în cel mai scurt timp, această situație va persista și în perioada 2014-2020 (a se vedea punctele 51, 84-94 și 117-120).

Recomandarea 8

(a)Comisia ar trebui să coopereze cu statele membre în vederea elaborării unei metodologii comune care să permită obținerea unor date relevante cu privire la populația romă pentru a se putea monitoriza incluziunea socială a acesteia, cu respectarea cadrelor juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventualelor derogări existente. O astfel de metodologie ar trebui elaborată cel mai târziu în cadrul pregătirilor pentru următoarea perioadă de programare.

(b)Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să colecteze în mod exhaustiv date statistice privind etnia în următorii doi ani, cu respectarea cadrelor juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventualelor derogări existente. Eurostat ar putea să includă întrebări relevante despre acest aspect în diferite anchete statistice, cum ar fi Ancheta asupra forței de muncă sau Statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de viață.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 4 mai 2016.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Președinte

Anexe

Anexa I

Programele operaționale examinate

Statul membru
Programul operațional din perioada 2007-2013
Programul operațional din perioada 2014-2020

Bulgaria
2007BG161PO001 Programul operațional „Dezvoltare regională” (FEDR)
2007BG051PO001 Programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane” (FSE)
2014BG16RFOP001
Programul operațional „Dezvoltarea regiunilor” (FEDR)
2014BG05M9OP001
Programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane” (FSE)
2014BG05M2OP001
Programul operațional „Educație inteligentă pentru o creștere durabilă” (FSE)

Ungaria
2007HU05UPO001
Programul operațional „Modernizare socială” (FSE)
2014HU16M0OP001
Programul operațional „Dezvoltare economică și inovare” (program finanțat din mai multe fonduri: FSE și FEDR)
2014HU05M2OP001 OP
Programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane” (program finanțat din mai multe fonduri: FSE și FEDR)

România
2007RO051PO001
Programul operațional sectorial „Dezvoltarea resurselor umane” (FSE)
2007RO161PO001
Programul Operațional Regional (FEDR)
2014RO05M9OP001
Programul operațional „Capital uman” (FSE)
2014RO16RFOP002
Programul Operațional Regional (FEDR)

Spania
2007ES05UP0002
Programul operațional „Combaterea discriminări” (FSE)
2007ES051P0005
Programul operațional regional „FSE 2007-2013 Andaluzia”
2014ES05SFOP012
Programul operațional „Incluziune socială și economia socială” (FSE)
2014ES05SFOP022
Programul operațional regional „FSE 2014-2020 Andaluzia” (FSE)

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Anexa II

Organismele de gestionare a fondurilor structurale în statele membre vizitate

Bulgaria
FSE
FEDR

Proiectul 1
Proiectul 2
Proiectul 3
Proiectul 4
Proiectul 5

Autoritatea de management
Autoritatea de management pentru FSE
(Ministerul Muncii și Politicilor Sociale)
Autoritatea de management pentru FEDR
(Ministerul Dezvoltării Regionale și Lucrărilor Publice)

Organismul intermediar
Nu este cazul, întrucât beneficiarul a fost autoritatea de management
Ministerul Educației și Științei
Un organism public (Agenția de Asistență Socială)
Un organism public (Agenția de Asistență Socială)
Pentru acest program operațional FEDR, nu au fost prevăzute organisme intermediare

Beneficiarul proiectului
Ministerul Muncii și Politicilor Sociale
ONG
Un organism public
(localitatea Dupnița)
Ministerul Sănătății
Un organism public
(localitatea Devnya)

Ungaria
FSE

Proiectul 6
Proiectul 7
Proiectul 8
Proiectul 9
Proiectul 10

Autoritatea de management
Autoritatea de management pentru FSE
(Ministerul Resurselor Umane)

Organismul intermediar
Nu există

Beneficiarul proiectului
Ministerul Economiei Naționale
Un organism public
(închisoarea Balassagyarmati)
Un organism public
(localitatea Ózd)
ONG

România
FSE
FEDR

Proiectul 11
Proiectul 12
Proiectul 13
Proiectul 14
Proiectul 15

Autoritatea de management
Autoritatea de management pentru FSE
(Ministerul Fondurilor Europene)
Autoritatea de management pentru FEDR
(Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice)

Organismul intermediar
Organismul intermediar regional (Nord-Vest)
(în subordinea Ministerului Muncii)
Organismul intermediar regional (București)
(în subordinea Ministerului Muncii)
Ministerul Educației
(în calitate de organism intermediar)
Organismul intermediar regional (Nord-Vest)
(în subordinea Ministerului Muncii)
Organismul intermediar regional (Nord-Vest)
(în subordinea Ministerului Dezvoltării Regionale și Administrației Publice)

Beneficiarul proiectului
ONG
Un organism public
(Agenția Națională pentru Romi)
Un organism public
(Serviciul Public „Asistență socială” din Baia Mare)

Spania
FSE (Programul operațional de combatere a discriminării)
FSE (Programul operațional Andaluzia)

Proiectul 16
Proiectul 17
Proiectul 18
Proiectul 19

Autoritatea de management
Autoritatea de management pentru FSE
(Ministerul Muncii și Securității Sociale)

Organismul intermediar
Fundație
Organism intermediar regional
(Junta de Andalucía)

Beneficiarul proiectului
ONG

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Anexa III

Principiile de bază comune privind incluziunea romilor

Cele 10 principii de bază comune au fost discutate în 2009, la Praga, în cadrul primei reuniuni a Platformei europene pentru incluziunea romilor, și au fost ulterior incluse ca anexă la concluziile reuniunii din 8 iunie 2009 a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori.

1.Politici constructive, pragmatice și nediscriminatorii

Politicile care vizează promovarea incluziunii romilor respectă și concretizează valorile fundamentale ale Uniunii Europene, printre care se numără drepturile omului și demnitatea, nediscriminarea, egalitatea de șanse și dezvoltarea economică. Politicile de incluziune a romilor sunt integrate în politicile generale, în special în domeniul educației, ocupării forței de muncă, chestiunilor sociale, locuințelor, sănătății și securității. Scopul acestor politici este de a oferi populației rome un acces efectiv la șanse egale în societățile statelor membre.

2.Vizarea clară, dar nu exclusivă

Vizarea clară, dar nu exclusivă, a romilor are un rol esențial în inițiativele de politică din domeniul incluziunii. Aceasta înseamnă că romii reprezintă grupul vizat, nefiind însă excluse alte persoane care trăiesc în condiții socioeconomice în mare măsură similare. În această abordare, nu se face o disociere între inițiativele destinate romilor și inițiativele de politică mai generale. În plus, dacă este cazul, trebuie să se țină seama de impactul probabil al politicilor și deciziilor mai generale asupra incluziunii sociale a populației rome.

3.Abordarea interculturală

Se impune o abordare interculturală care să se adreseze romilor și, totodată, persoanelor de alte etnii. Fiind esențiale pentru o comunicare și o politică eficace, învățarea și competențele interculturale merită să fie promovate, alături de combaterea prejudecăților și a stereotipurilor.

4.Obiectivul integrării in societatea tradițională

Toate politicile de incluziune au drept obiectiv integrarea romilor în societate (acces la instituțiile de învățământ obișnuite, la locuri de muncă și locuințe obișnuite). În cazurile în care există în continuare sisteme de educație sau de locuințe total sau parțial separate, politicile de incluziune a romilor trebuie să vizeze abandonarea acestor sisteme. Trebuie evitată dezvoltarea unei piețe separate și artificiale a muncii pentru romi.

5.Sensibilizarea la dimensiunea de gen

Inițiativele de politică având ca obiect incluziunea romilor ar trebui să țină seama de necesitățile și de situația femeilor rome. Acestea ar trebui să abordeze aspecte precum discriminarea multiplă și problemele legate de accesul la îngrijiri medicale și la alocații pentru copii, precum și violența domestică și exploatarea.

6.Transferul de politici bazate pe experiență

Este esențial ca statele membre să învețe din propriile experiențe legate de promovarea unor inițiative de incluziune a romilor și să împărtășească aceste experiențe și altor state membre. S-a constatat că elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor de incluziune a romilor necesită o bază de date socioeconomice solidă și actualizată periodic. În cazurile în care este relevant, exemplele și experiențele înregistrate în cadrul unor politici de incluziune socială a altor grupuri vulnerabile, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii Europene, ar trebui de asemenea luate în calcul.

7.Utilizarea instrumentelor Uniunii Europene

La elaborarea și punerea în aplicare a politicilor care vizează incluziunea romilor, este esențial ca statele membre să se folosească pe deplin de instrumentele Uniunii Europene, inclusiv de instrumentele juridice (Directiva privind egalitatea rasială, Decizia-cadru privind rasismul și xenofobia), de instrumentele financiare (Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Instrumentul de preaderare), precum și de instrumentele de coordonare (metoda deschisă de coordonare). Statele membre trebuie să se asigure că instrumentele financiare sunt utilizate în conformitate cu prezentele principii de bază comune și că recurg la expertiza disponibilă în cadrul Comisiei Europene în ceea ce privește evaluarea politicilor și a proiectelor. Evaluarea inter pares și transferul de bune practici sunt facilitate și la nivel de experți prin intermediul EURoma (Rețeaua europeană privind incluziunea socială și romii în cadrul fondurilor structurale).

8.Implicarea autorităților locale și regionale

Statele membre trebuie să conceapă, să dezvolte, să pună în aplicare și să evalueze inițiativele de politică având ca obiect incluziunea romilor în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale. Aceste autorități joacă un rol esențial în aplicarea practică a politicilor.

9.Implicarea societății civile

Statele membre trebuie, de asemenea, să conceapă, să dezvolte, să pună în aplicare și să evalueze inițiativele de politică având ca obiect incluziunea romilor în strânsă cooperare cu reprezentanții societății civile, precum organizațiile neguvernamentale, partenerii sociali și persoanele din mediul universitar/cercetătorii. Este recunoscut faptul că implicarea societății civile are un rol esențial atât în mobilizarea expertizei, cât și în diseminarea cunoașterii necesare pentru a favoriza dezbaterea publică și asumarea răspunderii pe toată durata procesului de politică.

10.Participarea activă a romilor

Implicarea romilor în toate etapele procesului nu face decât să sporească eficacitatea politicilor. Implicarea romilor trebuie să se producă atât la nivel național, cât și la nivel european, prin expertiza adusă de experții și de funcționarii publici romi, precum și prin consultarea cât mai multor parteneri romi în procesul de concepere, punere în aplicare și evaluare a inițiativelor de politică. Este de o importanță vitală ca politicile de incluziune să se bazeze pe deschidere și pe transparență și să abordeze subiectele dificile sau tabu într-o manieră adecvată și eficientă. Sprijinirea participării depline a romilor la viața publică, stimularea cetățeniei active în rândul acestora și dezvoltarea resurselor umane ale romilor sunt, de asemenea, esențiale.

Răspunsul Comisiei

Rezumat

II

Comisia precizează că, în afară de suma de 1,5 miliarde EUR care corespunde alocării pentru prioritatea de investiții 9 (ii) din cadrul FSE, se furnizează finanțare suplimentară pentru incluziunea romilor prin intermediul unei serii de alte priorități de investiții (PI), atât din cadrul FSE, cât și din cadrul FEDR.

IV

Comisia reamintește că lupta împotriva discriminării este un principiu orizontal care ar trebui luat în considerare în cursul pregătirii și punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale din cadrul tuturor fondurilor structurale și de investiții europene (astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul privind dispozițiile comune).

Principiul parteneriatului, astfel cum este consacrat în Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) (articolul 5) și în Codul de conduită european, prevede ca partenerii relevanți să fie implicați în elaborarea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale (inclusiv în comitetele de monitorizare, astfel cum se prevede la articolul 48 din RDC) în contextul programelor operaționale din cadrul FSE și FEDR.

V

Comisia precizează că printre responsabilitățile care îi revin în temeiul gestiunii partajate se numără sprijinirea statelor membre în a se asigura că modificările introduse pentru perioada 2014-2020 vor conduce la proiecte care contribuie mai bine la integrarea romilor, de exemplu prin evaluarea îndeplinirii condiționalităților ex ante relevante, prin oferirea de orientări sau prin rolul său consultativ în comitetele de monitorizare.

VI

Comisia recunoaște că monitorizarea contribuției efective a proiectelor finanțate de UE la integrarea romilor reprezintă o provocare având în vedere obstacolele juridice obiective în calea colectării de date bazate pe apartenența etnică, precum și aplicarea unei abordări focalizate explicite, dar nu exclusive, care face adesea ca romii să nu fie singurul grup care beneficiază de sprijin pentru grupurile marginalizate.

Cu toate acestea, Comisia consideră că, în perioada 2014-2020, monitorizarea integrării romilor se va îmbunătăți în mod semnificativ pe baza priorității de investiții 9 (ii) din FSE, a obiectivelor specifice relevante ale programelor operaționale din cadrul FSE și FEDR, precum și a utilizării atât a indicatorului de realizare comun al FSE pentru participanți, cât și a indicatorilor și obiectivelor specifice fiecărui program.

Recomandarea 1

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.

Recomandarea 1 (a)

Comisia reamintește că nivelul de sprijin acordat din fondurile structurale și de investiții europene (denumite în continuare „fondurile ESI” sau „ESIF”) pentru măsuri destinate comunităților marginalizate, cum ar fi romii, poate fi doar cu titlu indicativ, dat fiind faptul că statele membre sunt obligate să furnizeze date financiare doar atunci când este selectată prioritatea de investiții dedicată 9 (ii) din cadrul FSE și/sau atunci când s-au stabilit ținte/obiective/indicatori specifici (specifice) în cadrul altor obiective tematice relevante din cadrul FSE și FEDR.

Recomandarea 1 (b)

Comisia subliniază că, în cazul în care Regulamentul privind dispozițiile comune conține o condiționalitate ex ante generală privind combaterea discriminării pentru toate fondurile ESI, evaluarea îndeplinirii acesteia se limitează la criteriile prevăzute în regulamentele privind fondurile ESI. De asemenea, atunci când se decide cu privire la măsurile de politică specifice și corespunzătoare - inclusiv cu privire la conținutul strategiilor - aflate în competențele naționale și regionale, ar trebui să fie respectat principiul subsidiarității.

În cazurile în care statele membre au selectat prioritatea de investiții dedicată 9 (iii) din cadrul FSE „Combaterea tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse”, acestea trebuiau să includă obiective și ținte specifice în programele lor operaționale. Acest lucru este valabil în special pentru statele membre care au făcut obiectul unor recomandări specifice fiecărei țări în acest domeniu.

Recomandarea 1 (c)

Articolul 5 din RDC prevede că organismele relevante care reprezintă societatea civilă fac parte din parteneriat și respectă principiul guvernanței pe mai multe niveluri. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din RDC, partenerii sunt implicați, printre altele, atât în faza de pregătire a acordurilor de parteneriat, cât și în pregătirea și punerea în aplicare a programelor.

Recomandarea 2 (a)

Comisia acceptă recomandarea, consideră că aceasta ar trebui să fie pusă în aplicare la nivelul programelor operaționale și subliniază faptul că ia deja măsuri în acest sens.

Astfel cum se arată la punctul 38, Comisia a publicat în 2015 un document de orientare tematică intitulat „Orientări pentru statele membre cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru combaterea segregării spațiale și a celei școlare” (Guidance for Member States on the use of European Structural and Investment Funds in tackling educational and spatial segregation). Statele membre sunt invitate să respecte dispozițiile acestor orientări în cursul programării și punerii în aplicare pentru a preveni și a combate atât segregarea școlară, cât și cea în materie de locuințe, a comunităților marginalizate, inclusiv a romilor.

Comisia este pe deplin conștientă de faptul că punerea în aplicare efectivă pe teren este esențială. Prin urmare, Comisia contractează experți pentru a sprijini statele membre să pună în aplicare nota de orientare, în special în Republica Cehă, Slovacia, Ungaria, România și Bulgaria.

Realocarea și modificarea programelor operaționale (PO) ar trebui, ca regulă generală, să fie inițiate de statele membre.

Recomandarea 2 (b)

Comisia acceptă recomandarea și consideră că ia deja măsuri în acest sens.

Comisia va utiliza pe deplin rapoartele naționale privind progresele înregistrate, inclusiv la reuniunile comitetului de monitorizare, cu scopul de a invita și de a încuraja statele membre să consolideze măsurile sprijinite prin fondurile ESI, dacă este necesar, pentru a aborda mai bine provocările identificate privind romii. În urma acestei discuții, statele membre pot înainta cereri de modificare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 30 alineatul (1) din RDC.

În plus, Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) litera (a) din RDC, aceasta își poate utiliza competența de a solicita statelor membre să își reprogrameze programele operaționale doar în vederea soluționării acelor provocări legate de romi care sunt identificate în recomandările specifice fiecărei țări și în cazul în care este necesară realocarea fondurilor în vederea abordării acestora.

Recomandarea 3

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.

Posibilitatea de a finanța acțiuni durabile pentru a sprijini în mod eficace integrarea romilor este abordată în moduri diferite în regulamentele privind fondurile ESI.

În primul rând, în cadrul perioadei de programare 2014-2020, sunt posibile măsuri pe termen lung (pe 7 ani), iar durata unui proiect ar trebui să fie proporțională cu obiectivele planificate.

În al doilea rând, Regulamentul privind FSE conține un cadru pentru o mai bună urmărire a rezultatelor pozitive în ceea ce privește incluziunea grupurilor marginalizate (printre care și romii) prin intermediul indicatorilor comuni de realizare și al indicatorilor de rezultat pe termen mai lung care vizează promovarea durabilității acțiunilor finanțate din FSE pentru comunitățile de romi marginalizate.

În al treilea rând, în cazul proiectelor de infrastructură finanțate din FEDR, ca în cazul oricărui alt sector, statul membru ar trebui să ia în considerare modul în care va fi asigurată sustenabilitatea proiectului, în cazurile în care acest lucru este relevant, după încheierea acestuia (de exemplu, întreținerea).

Recomandarea 4

Comisia acceptă această recomandare și va ține seama de aceasta cât mai mult posibil pentru următoarea perioadă de programare.

În ceea ce privește perioada de finanțare 2014-2020, ar trebui remarcat faptul că obiectivele de integrare a romilor au fost deja reflectate în cadrul ESIF încă de la conceperea programelor operaționale pentru statele membre în cazul cărora se aplică condiționalitatea ex ante specifică referitoare la romi.

Inițiativa de revizuire a programelor operaționale revine în principal statelor membre. În conformitate cu Regulamentul privind dispozițiile comune, cererile de modificare a programelor transmise de un stat membru sunt justificate în mod corespunzător și prezintă, în special, impactul preconizat al modificărilor aduse programului asupra realizării strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a obiectivelor specifice definite în program.

În contextul cadrului juridic pentru perioada 2014-2020, care face obiectul auditurilor, autoritatea de management a programului operațional în cauză are obligația să instituie un sistem pentru a înregistra și a stoca în format electronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare, printre altele, în scopuri de monitorizare și de evaluare. Aceasta se referă la date financiare, precum și la realizări și rezultate.

Recomandarea 5

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre și atrage atenția asupra faptului că, în afară de limitările legale din unele state membre privind colectarea de date referitoare la apartenența etnică, orice indicator specific romilor se încadrează în regimul de protecție a datelor (articolul 8 din Directiva 95/46/CE) aplicabil așa-numitelor date sensibile. Persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Prin urmare, datele privind numărul de romi care participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, mai ales pe declarații pe propria răspundere privind apartenența la etnia romă.

Recomandarea 6

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.

Cu toate acestea, Comisia subliniază faptul că punerea în aplicare integrală a acesteia în ceea ce privește posibilitatea ca FSE să finanțeze măsuri de incluziune socială, indiferent de legătura cu ocuparea forței de muncă, ar necesita o modificare a tratatului în sensul redefinirii misiunii FSE, astfel cum este prevăzută la articolul 162.

De asemenea, Comisia consideră că Regulamentul privind FSE, în forma sa actuală și interpretat în conformitate cu articolul 162 din TFUE, poate aborda deja chestiunea integrării romilor într-un mod solid din punct de vedere juridic, prin intermediul obiectivului tematic privind incluziunea socială.

În acest context, FSE poate finanța măsuri de integrare a romilor, cu condiția ca măsurile respective să facă parte dintr-un set de acțiuni care vizează facilitarea apropierii romilor, chiar și indirect, de piața muncii.

Această interpretare juridică a eligibilității măsurilor de integrare a romilor în cadrul FSE a fost comunicată statelor membre în noiembrie 2015.

Prin urmare, Comisia consideră că nu există nicio insecuritate juridică.

Recomandarea 7

Comisia acceptă această recomandare și va lua în considerare, în contextul pregătirii următorului cadru financiar multianual, la examinarea criteriilor de alocare a fondurilor, rolul pe care ar trebui să îl joace provocările legate de incluziunea socială, precum și necesitatea unei mai bune direcționări a resurselor pentru a sprijini comunitățile marginalizate.

Recomandarea 8 (a)

Comisia nu acceptă această recomandare.

Comisia este întotdeauna dispusă să colaboreze cu statele membre, însă având în vedere diversitatea situațiilor și a abordărilor naționale, precum și necesitatea de a respecta principiul subsidiarității, Comisia consideră că nu este posibil și nici adecvat să elaboreze o metodologie comună în acest domeniu.

Recomandarea 8 (b)

Comisia nu acceptă această recomandare deoarece consideră că această chestiune ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității.

În plus, Comisia nu intenționează să colecteze date statistice cu privire la apartenența etnică în cadrul anchetei asupra forței de muncă și nici în statisticile Uniunii Europene referitoare la venit și la condițiile de viață. Colectarea de date statistice privind populația romă este atât foarte dificilă din punct de vedere tehnic și juridic, cât și costisitoare.

Introducere

12

Comisia precizează că, în afară de suma de 1,5 miliarde EUR care corespunde alocării pentru prioritatea de investiții 9 (ii) din cadrul FSE, se furnizează finanțare suplimentară pentru incluziunea romilor prin intermediul unei serii de alte priorități de investiții, atât din cadrul FSE, cât și din cadrul FEDR.

Observații

30

În perioada 2007-2013, Regulamentul privind FSE a urmat o abordare integratoare care nu viza în mod specific romii, ci grupurile dezavantajate în general. Astfel, integrarea romilor a fost inclusă în prioritatea „consolidarea incluziunii sociale a persoanelor defavorizate”.

Unele state membre au ales chiar să includă în mod explicit chestiunea integrării romilor în cadrul lor de referință strategic național pentru programarea fondurilor structurale în perioada 2007-2013.

34

Comisia precizează că în Cadrul UE se recunoaște în mod explicit faptul că „mai întâi de toate, statele membre trebuie să se asigure că romii nu fac obiectul discriminării și că sunt tratați care oricare alți cetățeni ai UE, beneficiind de acces egal la toate drepturile fundamentale astfel cum sunt consacrate în Carta Drepturilor Fundamentale a UE”. Prin urmare, egalitatea de tratament este un principiu orizontal și este considerată o condiție prealabilă pentru integrarea efectivă a romilor. În timp ce instituțiile UE și statele membre au o responsabilitate comună de a îmbunătăți incluziunea socială a romilor utilizând toate instrumentele și politicile care țin de competențele lor respective, statele membre au responsabilitatea principală și competențele de a schimba situația populațiilor marginalizate, în conformitate cu principiul subsidiarității.

39

Parteneriatul, împreună cu guvernanța pe mai multe niveluri, reprezintă de mult timp un principiu-cheie al fondurilor cu gestiune partajată (care a fost aplicat, de asemenea, în perioadele de programare anterioare) și, ca atare, este consacrat la articolul 5 din RDC, care reglementează fondurile ESI pentru perioada 2014-2020. Codul de conduită adoptat prin intermediul unui regulament delegat al Comisiei sprijină statele membre în organizarea parteneriatului și se referă la o serie de aspecte practice, cum ar fi reprezentativitatea partenerilor selectați, procedurile de selecție, cerințele procedurale pentru a asigura consultarea la timp, în mod relevant și transparent, precum și principiul reprezentării partenerilor de-a lungul întregului ciclu, inclusiv în cadrul comitetelor de monitorizare.

40

Comisia precizează faptul că a contribuit cu o finanțare semnificativă la cele două programe comune menționate (ROMACT și ROMED).

44

Deși nu a stabilit obiective privind combaterea discriminării, strategia națională de integrare a romilor (SNIR) a Spaniei subliniază necesitatea complementarității și a sinergiilor cu cel de al doilea plan pentru cetățenie și integrare pentru perioada 2011-2014 și cu strategia națională de combatere a rasismului, discriminării, xenofobiei și intoleranței, care prevăd măsuri concrete de combatere a discriminării.

45

Astfel cum este descris în strategia națională de integrare a romilor a Ungariei, obiectivul politicii de incluziune socială nu vizează doar romii, ci un grup mai larg. Obiectivele acesteia sunt: reducerea ratei persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie sau de excluziune socială, reducerea întârzierilor de ordin social ale copiilor defavorizați și reducerea diferențelor sociale dintre persoanele care aparțin etniei rome și cele care nu aparțin acestei etnii. Aceste obiective sunt abordate în mod orizontal prin intermediul a cinci domenii: îmbunătățirea oportunităților pe piața muncii pentru șomerii de lungă durată de vârstă activă; reducerea sărăciei în rândul copiilor; vizarea dezavantajelor socio-culturale și a celor legate de socializare; abordarea dezavantajelor legate de educație și de piața muncii pentru femeile rome; abordarea decalajelor de dezvoltare în teritoriile dezavantajate.

49

În evaluarea sa din 2015 privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiei naționale de integrare a romilor în Bulgaria, Comisia a semnalat într-adevăr că punctul de contact național pentru romi (PCNR) „nu dispune de resursele umane și politice necesare pentru a-și îndeplini mandatul în mod eficace și pentru a orienta în mod convingător progresele”. Cu toate acestea, nu este mai puțin adevărat că punerea în aplicare a SNIR se bazează în mare parte pe fondurile ESI. Astfel, în practică, PNCR este sprijinit în funcțiile sale de structuri suplimentare. În 2015, un grup de lucru interministerial privind planificarea și coordonarea intervențiilor din fondurile ESI în perioada 2014-2020 a fost înființat sub conducerea unității centrale de coordonare a fondurilor structurale și de investiții europene, cu participarea PCNR și a ministerelor de resort, la nivel de ministru-adjunct (ministerele muncii, educației, sănătății, dezvoltării regionale, agriculturii), a unor experți (coordonatori din cadrul celor 6 domenii prioritare ale SNIR), precum și a reprezentanților administrațiilor locale.

50 A doua liniuță

Comisia precizează că, în actualul context politic, există evoluții care ar putea conduce la acordarea unei atenții tot mai mari problemelor romilor din Bulgaria.

51 Prima liniuță

În Bulgaria, monitorizarea anuală a punerii în aplicare a strategiei naționale de integrare a romilor are loc pe baza raportării administrative a tuturor instituțiilor și administrațiilor locale relevante și aceasta va fi consolidată în continuare printr-un nou sistem de monitorizare care urmează să fie gata până la sfârșitul lunii decembrie 2016.

54

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 50 cu privire la Bulgaria.

60

Comisia nu este de acord cu observația Curții potrivit căreia există o insecuritate juridică. Misiunea FSE, astfel cum este prevăzută la articolul 162 din TFUE, este aceea de a îmbunătăți posibilitățile de încadrare în muncă a lucrătorilor pe piața internă. Prin urmare, aplicarea obiectivului tematic 9 privind incluziunea socială în conformitate cu articolul 162 din TFUE implică faptul că FSE poate finanța orice măsură de integrare a romilor care face parte dintr-un set integrat de acțiuni care contribuie, chiar dacă doar în mod indirect, la facilitarea apropierii romilor de piața forței de muncă. Această interpretare juridică a eligibilității măsurilor de integrare a romilor în cadrul FSE a fost clarificată și comunicată statelor membre în noiembrie 2015. Sprijinul din partea FSE poate fi completat în continuare cu alte instrumente pe care statele membre le pot utiliza pentru a aborda nevoile de bază și pentru a furniza asistență materială romilor, printre acestea numărându-se Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD).

De asemenea, Comisia observă că, în eșantionul său, Curtea nu a inclus decât proiectele finalizate din domeniul locuințelor, finanțate din FEDR. Având în vedere data modificării regulamentului și intervalul de timp necesar pentru pregătirea unor astfel de proiecte, o serie de proiecte erau încă în curs la momentul auditului.

61

Comisia precizează că nu exista nicio cerință de reglementare referitoare la acești indicatori în cadrul programului. Cu toate acestea, în ceea ce privește FSE, anexa XXIII prevedea raportarea participării efective a minorităților și a grupurilor defavorizate la operațiunile FSE.

Comisia precizează că, în perioada de programare 2007-2013, FSE a urmat o abordare integratoare pentru sprijinirea grupurilor defavorizate, iar definirea grupurilor-țintă și obiectivele, țintele și indicatorii specifici care urmau să fie utilizați au fost lăsate la latitudinea statelor membre, în funcție de provocările cu care acestea se confruntau, astfel cum au fost indicate în programele lor naționale de reformă (PNR) și în planurile naționale de acțiune pentru incluziune socială (NAPSI).

62

Lipsa informațiilor financiare se explică prin faptul că sprijinul din FSE nu a vizat în mod exclusiv populația romă.

64

De exemplu, Ungaria și Republica Cehă au demarat acțiuni sprijinite din FEDR care vizează cartiere defavorizate locuite de romi înainte de această modificare.

65

Comisia observă că, în conformitate cu cadrul juridic al UE privind protecția datelor, persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor referitoare la apartenența etnică. Astfel, datele colectate referitoare la apartenența etnică se pot dovedi nefiabile pentru a susține o decizie privind nivelul necesar de finanțare pentru integrarea romilor.

Câteva state membre (de exemplu, Ungaria, Slovacia) au introdus indicatori etnici sau socio-economici indirecți (precum hărți ale sărăciei, cartiere segregate în zone urbane și rurale, persoane care trăiesc în sărăcie extremă) pentru a identifica necesitățile și pentru a stabili finanțarea necesară. Implicarea comunităților de romi este asigurată prin aceste metode.

A se vedea, de asemenea, punctul 87 din raportul Curții de Conturi.

În plus, în mai multe state membre, colectarea datelor privind apartenența etnică este interzisă prin lege.

68

Comisia subliniază că programul operațional relevant prevede în mod clar și repetat că măsurile educative ar trebui să conducă la o educație favorabilă incluziunii și la desegregare, incluzând un indicator specific referitor la numărul de instituții de învățământ care participă la programe de desegregare.

Cererile de propuneri de proiecte elaborate pe baza programelor operaționale conțin mai multe detalii cu privire la cerințele specifice legate de măsuri educaționale. Acestea fac obiectul consultării cu comitetele de monitorizare a programelor, la care participă și Comisia în calitate de membru consultant.

Nota de orientare cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru combaterea segregării oferă orientări metodologice care trebuie urmate pentru elaborarea cererilor de propuneri și punerea în aplicare a proiectelor.

În plus, pe parcursul negocierilor, Ungaria a ținut seama de recomandările existente specifice fiecărei țări și a selectat priorități de investiții care pot oferi sprijin pentru comunitățile de romi.

În 2015, Comisia a solicitat autorităților ungare informații suplimentare referitoare la sprijinul acordat pentru dezvoltarea învățământului public și ar dori să obțină o descriere mai detaliată a finanțării disponibile în acest domeniu.

Caseta 5 - Lipsa măsurilor de desegregare în domeniul învățământului în cadrul aferent fondurilor ESI în Ungaria

Comisia constată că existența unui plan local în favoarea echității educaționale reprezintă o condiție prealabilă pentru administrațiile locale care solicită fonduri, inclusiv în ceea ce privește acțiunile sprijinite din fondurile ESI.

În cadrul programului operațional „Dezvoltarea resurselor umane” din cadrul FEDR/FSE din perioada 2014-2020 există un angajament clar și repetat în legătură cu desegregarea și sunt incluse o serie de măsuri care vizează desegregarea (de exemplu, în domeniul educației și al locuințelor).

În ceea ce privește nivelul de detaliu al acestor măsuri în programul operațional, a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 68.

69

Comisia precizează că o serie de alte priorități de investiții, atât din FSE, cât și FEDR, care intră sub incidența obiectivelor tematice 8, 9 și 10 din Regulamentul privind dispozițiile comune, referitoare la ocuparea forței de muncă, incluziunea socială și educație sprijină, de asemenea, integrarea romilor, cu sume semnificative în domenii precum educația favorabilă incluziunii, locuințele sociale, accesul la servicii sociale și de sănătate. De asemenea, acestea contribuie, acolo unde este relevant, la punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări (de exemplu, în ceea ce privește infrastructurile preșcolare și educaționale).

Acest lucru este în concordanță cu punerea în aplicare a principiului fundamental comun nr. 2 privind „vizarea clară, dar nu exclusivă” și 4 „Obiectivul integrării în societate”. Conform acestora, integrarea romilor ar trebui să constituie o parte integrantă a măsurilor generale de incluziune socială și de combatere a sărăciei, în scopul prevenirii izolării și mai mari a comunităților de romi.

Un bun exemplu în acest sens poate fi regăsit în programul operațional privind resursele umane al Slovaciei, astfel cum a fost confirmat de Curte în caseta 8. Slovacia a fost de acord cu recomandarea Comisiei de a institui un program operațional finanțat din mai multe fonduri, cu două axe prioritare specifice pentru FSE și, respectiv, FEDR, fiecare constând într-o serie de obiective specifice care urmează a fi puse în aplicare în mod integrat.

73

Comisia observă că prioritatea de investiții 9 (ii) a fost selectată în mod sistematic pentru programele operaționale ale statelor membre cu cea mai mare pondere a populației rome (de exemplu, Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia) și ale statelor care au primit recomandări specifice fiecărei țări privind incluziunea romilor.

În Spania, programul operațional național pentru incluziunea socială pus în aplicare pe întregul teritoriu al țării conține dispoziții referitoare la măsurile de incluziune a romilor în cadrul priorității de investiții 9 (ii).

Cu scopul de a adopta o abordare incluzivă, Spania a convenit cu Comisia să pună în aplicare măsuri ample de incluziune socială în cadrul priorității de investiții 9 (i), acestea vizând diferite subgrupuri vulnerabile, inclusiv romii. În ceea ce privește Andalucía, măsura inclusă în programul operațional regional finanțat prin FSE în cadrul priorității de investiții 9 (i), intitulată „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social”, vizează zone locale specifice afectate de sărăcie și în care incluziunea socială este o problemă și oferă asistență în domeniile ocupării forței de muncă, locuințelor, integrării sociale, educației etc. Comisia consideră că populația romă din Andalucía poate fi acoperită în mod eficace prin măsura sus-menționată, precum și prin programul operațional național.

În cazul Ungariei, programul operațional „Resurse umane”, care a fost completat pentru perioada 2014-2020 astfel încât să acopere cele 6 regiuni de convergență din Ungaria, are o alocare pe prioritatea de investiții 9 (ii) în cadrul priorității 1 și ca instrument financiar și de cooperare transnațională în cadrul priorității 5.

75

Comisia precizează că, în cazul sprijinului financiar pus la dispoziția statelor membre în contextul politicii de coeziune, alocarea resurselor urmează o cheie de repartizare bazată pe criterii legate de obiectivul global de coeziune și, prin urmare, reflectă în principal nivelul lor de dezvoltare. În acest sens, nivelul sprijinului financiar reflectă, de asemenea, capacitatea de finanțare a statelor membre și a regiunilor și le sprijină să abordeze principalele provocări, inclusiv în contextul incluziunii sociale. În plus, obligația statelor membre de a aloca o anumită cotă minimă de fonduri către FSE [articolul 92 alineatul (4) din RDC], obligația de a aloca cel puțin 20 % din aceste resurse ale FSE pentru obiectivul tematic 9 „promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare” [articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FSE] și necesitatea de a concentra sprijinul luând în considerare recomandările relevante specifice fiecărei țări (articolul 18 din RDC) garantează faptul că, în toate statele membre în care integrarea romilor reprezintă o provocare deosebită, se pune la dispoziție sprijin suficient din fondurile ESI pentru abordarea acesteia.

79

Comisia observă că se întâmplă frecvent ca măsurile de combatere a discriminării să fie incluse în obiective specifice și în exemple de acțiuni care țin de alte priorități de investiții, inclusiv 9 (ii), dar și 9 (i).

În Ungaria, combaterea discriminării este tratată ca element orizontal în negocierile privind acordul de parteneriat și în structurarea fondurilor alocate programelor operaționale. Aceasta este la latitudinea statului membru.

În Bulgaria, deși prioritatea de investiții 9.3 nu este selectată ca o prioritate de investiții, măsurile de sensibilizare la problematica luptei împotriva discriminării, care vizează combaterea stereotipurilor și promovarea identității culturale a comunităților etnice, sunt integrate atât în programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane”, cât și în programul operațional „Știință și educație pentru creștere inteligentă”, ca instrument pentru a preveni discriminarea și pentru a promova egalitatea de șanse.

În România, în cadrul programului operațional „Capital uman” (POCU), finanțat din FSE, se consideră că excluderea socială nu este legată de apartenența etnică, ci de sărăcie în general. Prin urmare, programul vizează în mod explicit romii, fără a exclude alte comunități marginalizate și grupuri defavorizate.

83

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 39.

Răspunsul comun al Comisiei la punctele 84-85

Comisia subliniază că, în afară de limitările legale din unele state membre privind colectarea de date privind apartenența etnică, persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Datele privind numărul de romi care participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, mai ales pe declarații pe propria răspundere privind apartenența la etnia romă. Cu toate acestea, toți participanții în cadrul priorității de investiții 9 (ii) pot fi considerați ca făcând parte din comunități marginalizate, cum ar fi romii, ceea ce va facilita raportarea privind acest grup-țintă pe parcursul perioadei de programare 2014-2020.

Răspunsul comun al Comisiei la punctele 86 și 87

Comisia precizează că Agenția pentru Drepturi Fundamentale nu este un organism competent să interpreteze dispozițiile legale ale UE.

Comisia subliniază că, în unele state membre, colectarea datelor privind apartenența etnică este ilegală și că aceasta ține de competență națională. În cazul în care datele nu pot fi colectate în mod legal, chestiunea prelucrării acestora este lipsită de relevanță.

În practică, alternativele menționate de Curte în vederea colectării de date privind apartenența etnică nu sunt scutite de fapt de limitări severe în scopul monitorizării, deși acestea ar putea furniza dovezi calitative privind sprijinul FSE pentru participanții romi la FSE.

Având în vedere că datele se bazează pe declarația pe proprie răspundere privind apartenența la etnia romă și că acestea necesită consimțământul persoanei în cauză, fiabilitatea acestora ar putea fi redusă (ar putea exista rate scăzute de răspuns din cauza reticenței de a se autodeclara ca aparținând etniei rome și/sau de a răspunde, iar răspunsurile ar putea fi distorsionate). De asemenea, definirea eșantioanelor și extrapolarea ar putea fi împiedicate de incertitudinea cu privire la universul populației observat efectiv.

Strategia națională de integrare a romilor adoptată de Guvernul României în anul 2015 utilizează ca referință datele de la recensământul din 2011, pe baza hetero-identificării: romii autodeclarați reprezintă 3,3 % din populație, ceea ce înseamnă 621 573 de persoane.

Autoritățile române confirmă în cadrul strategiei că estimările populației rome variază și strategia face referire la estimările Consiliului Europei și ale Băncii Mondiale, însă valoarea de referință continuă să fie stabilită conform recensământului.

În schimb, programul operațional „Capital uman” (cofinanțat din FSE) ia în considerare estimarea Consiliului Europei de 1,85 milioane de romi din România. Prin urmare, fiabilitatea datelor de referință și a datelor referitoare la apartenența etnică în scopul monitorizării rămâne o provocare.

88

În perioada 2007-2013, nu a existat nicio cerință de raportare a romilor ca o categorie separată și, prin urmare, de a colecta astfel de date de la beneficiari.

Statele membre aveau doar obligația de a raporta (și de a colecta date) privind caracteristicile participanților la operațiunile FSE. Datele privind participanții romi au fost raportate în categoriile „minorități” sau „alte persoane defavorizate” în contextul repartizării participanților pe grupuri vulnerabile, în conformitate cu normele naționale.

De asemenea, programele operaționale pentru perioada 2007-2013 nu au avut indicatori comuni de realizare referitori la romi, care să fie reflectați în programele operaționale relevante ca „indicatori ai programului” și agregați la nivelul UE.

Romii ca o categorie separată ar fi fost incluși în rapoartele anuale de punere în aplicare numai în cazul în care un astfel de indicator specific ar fi fost selectat la stabilirea țintelor în cadrul programului operațional.

89

Pentru Spania, în perioada 2007-2013, populația romă nu a fost un grup-țintă specific pentru multe dintre operațiuni; prin urmare, nu exista nicio obligație de a preciza apartenența etnică a participanților. În plus, astfel cum s-a stabilit în Recomandarea Consiliului cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor, colectarea datelor pe criterii etnice poate fi o chestiune delicată și statelor membre ar trebui să li se permită să își aleagă metodele proprii de monitorizare în conformitate cu principiul subsidiarității.

90

Pentru perioada de programare 2014-2020, programele operaționale conțin dispoziții pentru a asigura consecvența datelor. De asemenea, acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În plus, Comisia a furnizat orientări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.

Există, de asemenea, o nouă cerință de a înregistra și a stoca datele privind performanța pentru fiecare operațiune în format electronic pentru a permite agregarea acestora atunci când este necesar în scopuri de monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit [articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei].

În România, existența a trei tipuri de indicatori a fost discutată și, în cele din urmă, soluționată în cadrul programului operațional „Capital uman” pentru perioada 2014-2020, care prevede indicatori de realizare și de rezultat la nivel de program, care ulterior au fost definiți în orientările specifice care însoțesc fiecare apel pentru depunerea candidaturilor.

91

Atunci când sunt vizate grupuri deosebit de vulnerabile, uneori este important să nu se stabilească niveluri-țintă cuantificate pentru rezultate (spre deosebire de niveluri-țintă pentru realizări), astfel încât să se evite efectele de „alegere a caimacului” (și anume, pentru intervenție sunt selectate grupuri mai puțin dezavantajate pentru a se atinge o rată de succes mai ridicată).

Pentru perioada de programare 2014-2020, obiectivele trebuie să se stabilească la nivelul operațiunilor pentru fiecare indicator de rezultat relevant [a se vedea anexa III la Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei].

92

Deși anexa I la Regulamentul privind FSE pentru perioada 2014-2020 nu prevede un indicator comun precis pentru participanții romi, monitorizarea integrării romilor se va îmbunătăți în mod semnificativ în cazurile în care sunt stabiliți indicatori specifici în programul operațional sau în cazul în care obiectivul specific vizează exclusiv populația romă.

În plus, colectarea de date privind participanții individuali va spori posibilitatea organismelor responsabile cu operațiunile și a autorităților de management de a agrega și de a monitoriza date privind participanții romi, inclusiv rezultatele.

În cazul operațiunilor care vizează exclusiv romii, informații detaliate cu privire la caracteristicile socio-economice și la situația pieței forței de muncă și rezultatele participanților la proiecte FSE vor fi colectate prin intermediul indicatorilor comuni de realizare și de rezultat și al oricărui alt indicator specific convenit în programul operațional. Acest lucru este valabil, de asemenea, pentru prioritățile de investiții care nu vizează în mod exclusiv romii, dar pentru care programul operațional prevede un indicator specific referitor la romi. Acestea trebuie să fie înregistrate și stocate la nivelul operațiunilor, astfel cum se prevede în anexa III la Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei din 3 martie 2014.

93

Cadrul de reglementare actual permite remedierea deficienței identificate de Curte.

Statele membre care se confruntă cu provocări majore în ceea ce privește incluziunea socială a romilor le abordează prin intermediul priorității de investiții dedicate 9 (ii) referitoare la comunități marginalizate, cum ar fi romii. În acest caz, informațiile detaliate cu privire la caracteristicile socio-economice și la situația pieței forței de muncă și rezultatele participanților la proiecte FSE cuprinse în prioritatea de investiții vor fi colectate prin intermediul indicatorilor comuni de realizare și de rezultat.

În plus, indicatorii specifici ai programului referitori la romi pot furniza informații specifice privind romii. În programele operaționale adoptate, 69 de indicatori specifici de program se referă la romi, în special în Croația, România, Slovenia și Spania.

Existența unei condiționalități ex ante în această privință va îmbunătăți monitorizarea statelor membre în domeniu. Statele membre au termen până la sfârșitul anului 2016 pentru a îndeplini toate condiționalitățile ex ante.

96

Comisia subliniază că respectivele criterii de selecție ar trebui să fie în conformitate cu obiectivele specifice stabilite în programele operaționale. Prin urmare, în cazul în care obiectivele specifice ale programelor operaționale nu vizează persoanele de etnie romă, criteriile de selecție se vor referi la grupurile defavorizate, astfel cum se menționează în obiectivele specifice ale programelor operaționale.

Pentru autoritatea de management pentru FEDR din Bulgaria, grupul-țintă a fost mai amplu decât populația romă, întrucât cererile de propuneri au fost structurate astfel încât să fie deschise pentru toate comunitățile marginalizate, nu doar pentru romi.

98

Pentru perioada de programare 2014-2020, programele operaționale conțin dispoziții pentru a asigura consecvența datelor. De asemenea, acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În plus, programul operațional oferă îndrumări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.

În ceea ce privește FEDR, raportarea cu privire la indicatorii de la nivel de program nu era obligatorie în perioada 2007-2013. Indicatorii de la nivel de proiect sunt incluși în cererile respective și sunt monitorizați de statele membre.

Comisia primește cereri numai pentru proiectele majore.

99

În perioada de programare 2007-2013, nu au existat indicatori comuni de rezultat pe grupuri-țintă în cerințele de reglementare ale UE.

Prin urmare, expresia „grupuri vulnerabile” poate fi utilizată pentru a viza o categorie mai amplă de populație, care se află în situații de viață similare cu cele ale populației rome, fără a se face vreo diferențiere în funcție de apartenența etnică.

În cazul specific menționat, populația romă nu era un grup-țintă distinct în cadrul programului operațional Andalucía din FSE în cursul perioadei de programare 2007-2013, însă a fost abordată ca parte a populației vulnerabile expuse riscului de excluziune socială. Au fost stabilite valori-țintă pentru rezultate în ceea ce privește numărul total de persoane expuse riscului de excluziune.

100

În timp ce două administrații locale din Bulgaria nu și-au pus în aplicare proiectele din cauza opiniei publice nefavorabile la nivel local, toate celelalte administrații locale sunt pe punctul de a finaliza cu succes (sau, în cazul Devnja, au făcut deja acest lucru) proiectele lor de locuințe sociale.

101

Comisia precizează că, deși punerea în aplicare a proiectelor a deviat în unele cazuri de la planificarea inițială, acest lucru nu a avut un impact direct asupra grupurilor-țintă.

102

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 91 cu privire la efectele de „alegere a caimacului”.

103

Comisia subliniază că utilizarea unor criterii specifice romilor este adecvată în cazurile în care criteriile de selecție prevăzute în cererea de propuneri vizează în mod special persoanele de etnie romă, aspect care nu a fost aplicat sistematic pentru cele 19 proiecte auditate de Curtea de Conturi Europeană.

Caseta 10 - Modul vag în care a fost stabilit grupul-țintă și atenția insuficientă acordată factorilor culturali au afectat negativ implementarea unui proiect în domeniul sănătății (Bulgaria, proiectul nr. 4)

Faptul că populația de persoane vulnerabile nu a putut fi identificată în prealabil și, prin urmare, romii nu au fost menționați în mod specific drept grup-țintă se datorează limitărilor datelor din registrul național de verificare și necolectării de informații pe baza apartenenței etnice.

În cazul proiectului din Bulgaria care include controale de sănătate, beneficiarul a explicat că, din motive legate de nediscriminare, nu a fost vizată în mod specific nicio categorie de populație.

107

Deși este adevărat că SEPE a fost desemnat drept organism intermediar pentru acest program operațional abia în 2014, participarea sa în cadrul ultimei reuniuni a comitetului de monitorizare a fost o ocazie pentru a face schimb de bune practici, utile în special în actuala perioadă de programare.

118 Prima liniuță

A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 81 și 88 privind cerințele de raportare și la punctul 91 privind efectele de „alegere a caimacului”.

118 A doua liniuță

Pentru perioada de programare 2014-2020, programele operaționale conțin dispoziții pentru a asigura consecvența datelor. De asemenea, acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În plus, programul operațional oferă îndrumări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.

Concluzii și recomandări

121

În unele cazuri, proiectele selectate nu vizează în mod explicit romii, ci grupuri de persoane defavorizate/vulnerabile, având în vedere abordarea integratoare explicată în răspunsul Comisiei la punctul 30. Acesta este motivul pentru care datele colectate, inclusiv cele financiare, precum și indicatorii utilizați nu au fost specifice romilor.

De asemenea, Comisia reamintește că programele operaționale regionale aferente perioadei 2007-2013 au cuprins proiecte-pilot privind sprijinul acordat în domeniul locuințelor în beneficiul grupurilor vulnerabile, inclusiv romii; astfel de proiecte au fost dezvoltate în mod explicit cu un accent mai puternic pe o perspectivă integrată, abordând mai multe dimensiuni asociate obiectivelor de incluziune socială. Din păcate, aceste proiecte nu erau finalizate la data-limită a auditului Curții de Conturi Europene care vizează operațiuni finalizate.

124

Comisia reamintește că anumite țări (de exemplu, Ungaria, Slovacia) au identificat integrarea romilor ca un subiect important în cadrele strategice naționale de referință (CNSR) ale acestora pentru perioada 2007-2013 și au elaborat abordări cuprinzătoare în vedea abordării acesteia, înainte de elaborarea strategiilor naționale de integrare a romilor în contextul cadrului de politică al UE.

125

Comisia precizează că recomandarea din 2013 este mai degrabă o extindere a cadrului UE care depășește cadrul respectiv și prevede noi domenii care nu au fost menționate în comunicarea din 2011.

126

Deficiențele menționate de Curte au fost deja identificate de Comisie în evaluarea sa din 2012.

Recomandarea 1

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.

Recomandarea 1 (a)

Comisia reamintește că nivelul de sprijin acordat din fondurile ESI pentru măsuri destinate comunităților marginalizate, cum ar fi romii, poate fi doar cu titlu indicativ, dat fiind faptul că statele membre sunt obligate să furnizeze date financiare doar atunci când este selectată prioritatea de investiții dedicată 9 (ii) din cadrul FSE și/sau atunci când s-au stabilit ținte/indicatori/obiective specifici (specifice) pentru alte obiective tematice relevante din cadrul FSE și FEDR.

Recomandarea 1 (b)

Comisia subliniază că, în cazul în care Regulamentul privind dispozițiile comune conține o condiționalitate ex ante generală privind combaterea discriminării pentru toate fondurile ESI, evaluarea îndeplinirii acesteia se limitează la criteriile prevăzute în regulamentele privind fondurile ESI. De asemenea, atunci când se decide cu privire la măsurile de politică specifice și corespunzătoare - inclusiv cu privire la conținutul strategiilor - aflate în competențele naționale și regionale, ar trebui să fie respectat principiul subsidiarității.

În cazurile în care statele membre au selectat prioritatea de investiții dedicată 9 (iii) din cadrul FSE „Combaterea tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse”, acestea trebuiau să includă obiective și ținte specifice în programele lor operaționale. Acest lucru este valabil în special pentru statele membre care au făcut obiectul unor recomandări specifice fiecărei țări în acest domeniu..

Recomandarea 1 (c)

Articolul 5 din RDC prevede că organismele relevante care reprezintă societatea civilă fac parte din parteneriat și respectă principiul guvernanței pe mai multe niveluri. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2), partenerii sunt implicați, printre altele, atât în faza de pregătire a acordurilor de parteneriat, cât și în pregătirea și punerea în aplicare a programelor.

Recomandarea 2 (a)

Comisia acceptă recomandarea, consideră că aceasta ar trebui să fie pusă în aplicare la nivelul programelor operaționale și subliniază faptul că ia deja măsuri în acest sens.

Astfel cum se arată la punctul 38, Comisia a publicat în 2015 un document de orientare tematică intitulat „Orientări pentru statele membre cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru combaterea segregării spațiale și a celei școlare” (Guidance for Member States on the use of European Structural and Investment Funds in tackling educational and spatial segregation). Statele membre sunt invitate să respecte dispozițiile acestor orientări în cursul programării și punerii în aplicare pentru a preveni și a combate atât segregarea școlară, cât și cea în materie de locuințe, a comunităților marginalizate, inclusiv a romilor.

Comisia este pe deplin conștientă de faptul că punerea în aplicare efectivă pe teren este esențială. Prin urmare, Comisia contractează experți pentru a sprijini statele membre să pună în aplicare nota de orientare în special în Republica Cehă, Slovacia, Ungaria, România și Bulgaria.

Realocarea și modificarea programelor operaționale ar trebui, ca regulă generală, să fie inițiate de statele membre.

Recomandarea 2 (b)

Comisia acceptă recomandarea și consideră că ia deja măsuri în acest sens.

Comisia va utiliza pe deplin rapoartele naționale privind progresele înregistrate, inclusiv la reuniunile comitetului de monitorizare, cu scopul de a invita și de a încuraja statele membre să consolideze măsurile sprijinite din fondurile ESI, dacă este necesar, pentru a aborda mai bine provocările identificate privind romii. În urma acestei discuții, statele membre pot înainta cereri de modificare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 30 alineatul (1) din RDC.

În plus, Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) litera (a) din RDC, aceasta își poate utiliza competența de a solicita statelor membre să își reprogrameze programele operaționale doar în vederea soluționării acelor provocări legate de romi care sunt identificate în recomandările specifice fiecărei țări și în cazul în care este necesară realocarea fondurilor în vederea abordării acestora.

128

Comisia subliniază că, în ceea ce privește FSE, lipsa axării pe integrarea romilor în cursul perioadei de programare 2007-2013 este consecința abordării integratoare adoptate cu privire la persoanele defavorizate (a se vedea prioritatea „consolidarea incluziunii sociale a persoanelor defavorizate”). Prin urmare, a fost la latitudinea statelor membre să definească persoanele defavorizate pe care doreau să le vizeze, pe baza necesităților și a provocărilor cu care se confruntau.

În ceea ce privește indicatorii specifici romilor, nu exista nicio cerință de reglementare.

În plus, trebuie remarcat faptul că respectivele criterii de selecție ar trebui să fie în conformitate cu obiectivele specifice stabilite în programele operaționale. Prin urmare, în cazul în care obiectivele specifice ale programelor operaționale nu vizau persoanele de etnie romă, criteriile de selecție se refereau la grupurile defavorizate, astfel cum se menționează în obiectivele specifice ale programelor operaționale.

129

Comisia observă că, în afară de suma de 1,5 miliarde EUR care corespunde alocării pentru prioritatea de investiții 9 (ii) din cadrul FSE, se furnizează finanțare suplimentară pentru incluziunea romilor prin intermediul unei serii de alte priorități de investiții, atât din cadrul FSE, cât și din cadrul FEDR (a se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 69).

130

Comisia precizează că printre responsabilitățile care îi revin în temeiul gestiunii partajate se numără sprijinirea statelor membre în a se asigura că modificările introduse pentru perioada 2014-2020 vor conduce la proiecte care contribuie mai bine la integrarea romilor, de exemplu prin evaluarea îndeplinirii condiționalităților ex ante relevante, prin oferirea de orientări sau prin rolul său consultativ în comitetele de monitorizare.

131

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 75 și consideră că obligația statelor membre de a aloca o anumită cotă minimă de fonduri către FSE [articolul 92 alineatul (4) din RDC], obligația de a aloca cel puțin 20 % din aceste resurse ale FSE pentru obiectivul tematic 9 „promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare” [articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FSE] și necesitatea de a concentra sprijinul luând în considerare recomandările relevante specifice fiecărei țări (articolul 18 din RDC) garantează faptul că, în toate statele membre în care integrarea romilor reprezintă o provocare deosebită, se pune la dispoziție sprijin suficient din fondurile ESI pentru abordarea acesteia.

Recomandarea 3

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.

Posibilitatea de a finanța acțiuni durabile pentru a sprijini în mod eficace integrarea romilor este abordată în moduri diferite în regulamentele privind fondurile ESI.

În primul rând, în cadrul perioadei de programare 2014-2020, sunt posibile măsuri pe termen lung (pe 7 ani), iar durata unui proiect ar trebui să fie proporțională cu obiectivele planificate.

În al doilea rând, Regulamentul privind FSE conține un cadru pentru o mai bună urmărire a rezultatelor pozitive în ceea ce privește incluziunea grupurilor marginalizate (printre care și romii) prin intermediul indicatorilor comuni de realizare și al indicatorilor de rezultat pe termen mai lung care vizează promovarea durabilității acțiunilor finanțate din FSE pentru comunitățile de romi marginalizate.

În al treilea rând, în cazul proiectelor de infrastructură finanțate prin FEDR, ca în cazul oricărui alt sector, statul membru ar trebui să ia în considerare modul în care va fi asigurată sustenabilitatea proiectului, în cazurile în care acest lucru este relevant, după încheierea acestuia (de exemplu, întreținerea).

Recomandarea 4

Comisia acceptă această recomandare și va ține seama de aceasta cât mai mult posibil pentru următoarea perioadă de programare.

În ceea ce privește perioada de finanțare 2014-2020, ar trebui remarcat faptul că obiectivele de integrare a romilor au fost deja reflectate în cadrul ESIF încă de la conceperea programelor operaționale pentru statele membre în cazul cărora se aplică condiționalitatea ex ante specifică referitoare la romi.

Inițiativa de revizuire a programelor operaționale revine în principal statelor membre. În conformitate cu Regulamentul privind dispozițiile comune, cererile de modificare a programelor transmise de un stat membru sunt justificate în mod corespunzător și prezintă, în special, impactul preconizat al modificărilor aduse programului asupra realizării strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a obiectivelor specifice definite în program.

În contextul cadrului juridic pentru perioada 2014-2020, care face obiectul auditurilor, autoritatea de management a programului operațional în cauză are obligația să instituie un sistem pentru a înregistra și a stoca în format electronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare, printre altele, în scopuri de monitorizare și evaluare. Aceasta se referă la date financiare, precum și la realizări și rezultate.

Recomandarea 5

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre și atrage atenția asupra faptului că, în afară de limitările legale din unele state membre privind colectarea de date referitoare la apartenența etnică, orice indicator specific romilor se încadrează în regimul de protecție a datelor (articolul 8 din Directiva 95/46/CE) aplicabil așa-numitelor date sensibile. Persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Prin urmare, datele privind numărul de romi care participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, mai ales pe declarații pe propria răspundere privind apartenența la etnia romă.

Recomandarea 6

Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.

Cu toate acestea, Comisia subliniază faptul că punerea în aplicare integrală a acesteia în ceea ce privește posibilitatea ca FSE să finanțeze măsuri de incluziune socială, indiferent de legătura cu ocuparea forței de muncă, ar necesita o modificare a tratatului în sensul redefinirii misiunii FSE, astfel cum este prevăzută la articolul 162.

De asemenea, Comisia consideră că Regulamentul privind FSE, în forma sa actuală și interpretat în conformitate cu articolul 162 din TFUE, poate aborda deja chestiunea integrării romilor într-un mod solid din punct de vedere juridic, prin intermediul obiectivului tematic privind incluziunea socială.

În acest context, FSE poate finanța măsuri de integrare a romilor, cu condiția ca măsurile respective să facă parte dintr-un set de acțiuni care vizează facilitarea apropierii romilor, chiar și indirect, de piața muncii.

Această interpretare juridică a eligibilității măsurilor de integrare a romilor în cadrul FSE a fost comunicată statelor membre în noiembrie 2015.

Prin urmare, Comisia consideră că nu există nicio insecuritate juridică.

Recomandarea 7

Comisia acceptă această recomandare și va lua în considerare, în contextul pregătirii următorului cadru financiar multianual, la examinarea criteriilor de alocare a fondurilor, rolul pe care ar trebui să îl joace provocările legate de incluziunea socială, precum și necesitatea unei mai bune direcționări a resurselor pentru a sprijini comunitățile marginalizate.

133

Comisia subliniază că, în unele state membre, colectarea datelor privind apartenența etnică este ilegală și că aceasta este de competență națională.

În afară de limitările legale din unele state membre privind colectarea de date privind apartenența etnică, persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Datele privind numărul de romi care participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, mai ales pe declarații pe propria răspundere privind apartenența la etnia romă.

Cu toate acestea, toți participanții în cadrul priorității de investiții 9 (ii) pot fi considerați ca făcând parte din comunități marginalizate, cum ar fi romii, ceea ce va facilita raportarea privind acest grup-țintă pe parcursul perioadei de programare 2014-2020.

De asemenea, programele operaționale pentru perioada 2014-2020 conțin dispoziții pentru a asigura consecvența datelor. Acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În plus, programul operațional oferă îndrumări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.

Există, de asemenea, o nouă cerință de a înregistra și a stoca datele privind performanța pentru fiecare operațiune în format electronic pentru a permite agregarea acestora atunci când este necesar în scopuri de monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit [articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei].

Articolul 142 din RDC prevede că toate sau o parte din plățile intermediare ar putea fi suspendate în cazul în care „există o deficiență semnificativă în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea sistemului de monitorizare sau a datelor privind indicatorii comuni și specifici”.

Recomandarea 8 (a)

Comisia nu acceptă această recomandare.

Comisia este întotdeauna dispusă să colaboreze cu statele membre, însă având în vedere diversitatea situațiilor și a abordărilor naționale, precum și necesitatea de a respecta principiul subsidiarității, Comisia consideră că nu este posibil și nici adecvat să elaboreze o metodologie comună în acest domeniu.

Recomandarea 8 (b)

Comisia nu acceptă această recomandare deoarece consideră că această chestiune ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității.

În plus, Comisia nu intenționează să colecteze date statistice cu privire la apartenența etnică în cadrul anchetei asupra forței de muncă și nici în statisticile Uniunii Europene referitoare la venit și la condițiile de viață. Colectarea de date statistice privind populația romă este atât foarte dificilă din punct de vedere tehnic și juridic, cât și costisitoare.

QJ-AB-16-018-RO-E    ISSN 1977-5806

Cu o populație estimată la 6,2 milioane de persoane, romii reprezintă cea mai mare minoritate etnică din UE. Cu toate acestea, populația romă este în cea mai mare parte marginalizată. În cadrul acestui raport, Curtea a evaluat dacă inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat Bulgariei, Spaniei, Ungariei și României au contribuit în mod eficace la integrarea romilor. În perioada 2014-2020, a fost alocată o sumă de aproximativ 1,5 miliarde de euro pentru integrarea comunităților maginalizate, cum ar fi romii. Curtea a constatat că, deși Comisia Europeană a realizat progrese semnificative în definirea inițiativelor de politică ale UE care promovează integrarea romilor, există în continuare o serie de obstacole și de dileme, fiind necesare eforturi suplimentare, atât la nivelul Comisiei, cât și în statele membre.