EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Otázky: eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx

Webová stránka: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.

Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5295-1 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/909091 | QJ-AB-16-018-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-5286-9 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/28827 | QJ-AB-16-018-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5308-8 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/340363 | QJ-AB-16-018-SK-E

© Európska únia, 2016

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Udalosť | Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu | 22.10.2014
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) | 21.3.2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní | 4.5.2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všetkých jazykoch | 14.6.2016

SK
2016

Č. 14

Osobitná správa

Politické iniciatívy
a finančná podpora EÚ
na integráciu Rómov:
výrazný pokrok za
posledné desaťročie,
no ďalšie úsilie je potrebné
v praxi

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen vo funkcii spravodajcu Henri Grethen a podporu mu poskytol vedúci kabinetu Marc Hostert. Základný audítorský tím tvorili hlavný manažér Emmanuel Rauch a audítorky Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm a Zhivka Kalaydzhieva. Jazykovú podporu poskytol Richard Moore.

Obsah

Glosár

Zhrnutie

Úvod

Rómska populácia

Právny a politický rámec

Ako poskytuje EÚ finančnú podporu na opatrenia v oblasti integrácie Rómov?

Úloha ostatných európskych a medzinárodných organizácií vo vzťahu k integrácii Rómov

Rozsah a ciele auditu

Pripomienky

Z hľadiska zavedených stratégií na úrovni EÚ a členských štátov sa urobil pokrok, no väčšina zlepšení sa dosiahla príliš neskoro na to, aby mala vplyv na programové obdobie 2007 – 2013

Politická iniciatíva EÚ o začlenení Rómov bola schválená v roku 2011, po rozšírení EÚ v rokoch 2004 a 2007

Pokrok na úrovni členských štátov: prijali sa národné stratégie pre integráciu Rómov, niektoré nedostatky však zostali

V oblasti politiky súdržnosti sa opatreniam na integráciu Rómov v období 2014 – 2020 venovalo viac pozornosti ako v období 2007 – 2013

Napriek chýbajúcej zmienke o integrácii Rómov v právnom rámci na obdobie 2007 – 2014 operačné programy vybraných členských štátov obsahujú odkazy na integráciu Rómov

Väčšia pozornosť rómskym otázkam na úrovni EÚ sa odrážala v rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020

Monitorovacie nástroje na úrovni operačných programov v programovom období 2007 – 2013 neboli vhodné na meranie výkonnosti opatrení v oblasti integrácie Rómov

Väčšina projektov sa zrealizovala podľa plánu, nie vždy sa však uplatňovali kritériá „osvedčených postupov“, ktoré prispievajú k úspešnému začleneniu Rómov, a monitorovanie výkonnosti projektov bolo zložité

Všetky preskúmané projekty boli v súlade s cieľmi operačných programov, cieľom výberových postupov však nebolo vybrať projekty týkajúce sa špecificky začlenenia Rómov

Projekty sa spravidla vykonávali podľa plánu

Existujú náznaky, že lepší zreteľ na kritériá týkajúce sa špecificky Rómov, napríklad spoločné základné zásady (SZZ) pre začlenenie Rómov, pozitívne prispeli k výkonnosti projektov

Posudzovanie výsledkov za obdobie 2007 – 2013 sťažovali problémy súvisiace so zberom informácií o Rómoch

Závery a odporúčania

Príloha I | — | Preskúmané operačné programy
Príloha II | — | Orgány riadiace štrukturálne fondy v kontrolovaných členských štátoch
Príloha III | — | Spoločné základné zásady (SZZ) pre začlenenie Rómov

Odpovede Komisie

Glosár

Diskriminácia: V smernici 2000/43 sa definujú dva typy diskriminácie:

oZa priamu diskrimináciu sa považuje prípad, keď sa s jednou osobou z dôvodu rasy alebo etnického pôvodu zaobchádza, zaobchádzalo, alebo by sa zaobchádzalo v porovnateľnej situácii menej priaznivo ako s inou osobou.

oZa nepriamu diskrimináciu sa považuje situácia, keď je v dôsledku navonok neutrálneho predpisu, kritéria alebo zvyklosti znevýhodnená osoba určitej rasy alebo etnického pôvodu v porovnaní s inými osobami, s výnimkou okolností, za ktorých je uvedený predpis, kritérium alebo zvyklosť objektívne odôvodnený legitímnym cieľom a prostriedky na jeho dosiahnutie sú primerané a nevyhnutné.

Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF): Európske štrukturálne a investičné fondy sú prostriedkom Únie na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja jednotlivých regiónov a na pomoc menej rozvinutým regiónom dostihnúť ostatné. V súlade s článkom 174 ZFEÚ prispievajú k plneniu cieľa, ktorým je posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť.

Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR): Cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov prostredníctvom finančnej podpory na budovanie infraštruktúry a produktívnych investícií vytvárajúcich pracovné miesta, najmä v podnikoch.

Európsky sociálny fond (ESF): Cieľom Európskeho sociálneho fondu (ESF) je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii prostredníctvom zlepšovania možností zamestnania a pracovných príležitostí (najmä prostredníctvom činností spojených s odbornou prípravou), podpory vysokej úrovne zamestnanosti a zvyšovania počtu a kvality pracovných miest.

Ex ante kondicionality: Ex ante kondicionality sú kritériá stanovené v partnerských dohodách, ktoré sa považujú za nevyhnutné pre účinné a efektívne využívanie podpory Únie, na ktorú sa vzťahujú tieto partnerské dohody. Pri vypracúvaní operačných programov (OP) EFRR, Kohézneho fondu a ESF v programovom období 2014 – 2020 musia členské štáty posúdiť, či boli tieto podmienky splnené. Ak splnené neboli, je potrebné vypracovať akčné plány na zabezpečenie ich splnenia do 31. decembra 2016.

Inštitucionálna diskriminácia: Diskriminácia, ktorá je zakorenená v organizačných štruktúrach a postupoch.

Mimovládna organizácia (MVO): Termín mimovládna organizácia (MVO) sa používa na označenie rôznych organizácií, ktoré majú spravidla tieto spoločné črty:

oNie sú vytvorené na účely vytvárania zisku. Ich zamestnanci môžu byť síce platení a organizácie sa môžu venovať činnostiam prinášajúcim príjmy, no svojim členom nevyplácajú zisk.

oSú dobrovoľnými občianskymi skupinami.

oMusia do istej miery formálne alebo inštitucionálne existovať (napr. mať definované stanovy alebo iný spravovací dokument, v ktorom sa stanovuje poslanie, ciele a pôsobnosť), pretože sa zodpovedajú svojim členom a darcom.

oSú nezávislé, a to najmä od vlády, verejných orgánov, politických strán a komerčných organizácií.

Národná stratégia pre integráciu Rómov (NSIR): Komisia požiadala všetky členské štáty, v ktorých žijú rómski občania, aby vypracovali národnú stratégiu pre integráciu Rómov (NSIR) na obdobie 2011 – 2020, alebo ak už túto stratégiu majú, aby ju upravili tak, aby spĺňala ciele EÚ v oblasti integrácie Rómov. Tieto stratégie majú obsahovať cielené opatrenia a dostatočné financovanie (vnútroštátne, EÚ a iné) na splnenie cieľov. Takisto by mali zahŕňať návrhy riešení súčasných prekážok účinnejšiemu využívaniu finančných prostriedkov EÚ a položiť základy prísneho monitorovacieho mechanizmu na zabezpečenie konkrétnych výsledkov v prospech Rómov. Niektoré členské štáty majú namiesto národnej stratégie pre integráciu Rómov „súbor integrovaných opatrení“.

Národné kontaktné miesto pre otázky Rómov: Národné kontaktné miesto pre otázky Rómov je vnútroštátny orgán, ktorého úlohou je koordinovať vypracúvanie a vykonávanie národnej stratégie pre integráciu Rómov/súboru integrovaných politických opatrení.

Odporúčania pre jednotlivé krajiny (Country specific recommendations – CSR): Odporúčania pre jednotlivé krajiny sa týkajú štrukturálnych výziev, ktoré je vhodné riešiť prostredníctvom viacročných investícií spadajúcich priamo do záberu európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), ako sa stanovuje v nariadeniach pre jednotlivé fondy. Prijíma ich Komisia v súlade s článkom 121 ods. 2 a článkom 148 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

Operačný program (OP): V operačnom programe (OP) sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov, ako aj spôsob vynakladania prostriedkov (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) v priebehu daného obdobia (zvyčajne sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu určitého počtu cieľov stanovených na úrovni prioritnej osi operačného programu. Operačné programy existujú pre každý fond v oblasti súdržnosti (t. j. EFRR, Kohézny fond a ESF). Operačný program vypracúva členský štát a Komisia ho musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. Meniť sa môžu len v priebehu príslušného obdobia, ak s tým súhlasia obidve strany.

Riadiaci orgán: Riadiaci orgán je vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy (alebo iný verejný alebo súkromný subjekt) určený členským štátom, aby riadil operačný program. Jeho úlohy zahŕňajú výber projektov, ktoré sa majú financovať, monitorovanie realizácie projektov a podávanie správ Komisii o finančných aspektoch a dosiahnutých výsledkoch.

Segregácia/desegregácia:

oSegregáciu spôsobuje niekoľko faktorov vrátane diskriminačného konania, hospodárskych a demografických mechanizmov. Charakterizuje ju fyzické a sociálne oddelenie členov marginalizovanej skupiny od členov nemarginalizovaných skupín a nerovnaký prístup k bežným, inkluzívnym a kvalitným službám.

oDesegregácia sú kroky na odstránenie segregácie. V rámci opatrení na odstránenie segregácie by sa mali stanoviť podmienky rovnakého prístupu ku kvalitným službám vrátane vzdelávania, bývania, pracovného trhu, zdravotnej starostlivosti a iných relevantných oblastí.

Sociálne začlenenie: Proces zlepšenia podmienok pre jednotlivcov a skupiny z hľadiska ich participácie v spoločnosti.
Sociálne začlenenie dáva chudobným a marginalizovaným ľuďom možnosť využívať rastúce globálne príležitosti. Zaisťuje, aby mali ľudia právo vyjadrovať sa k rozhodnutiam, ktoré majú dosah na ich životy, a rovnaký prístup na trhy, k službám a do politického, spoločenského a fyzického priestoru.

Spoločná základná zásada: Spoločné základné zásady (SZZ) sú súborom desiatich kritérií na zabezpečenie úspechu iniciatív na začlenenie Rómov. O týchto zásadách sa rokovalo na prvom zasadnutí európskej platformy pre začleňovanie Rómov v roku 2009 v Prahe. Následne boli začlenené v podobe prílohy do záverov zo zasadnutia Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti dňa 8. júna 2009.

Sprostredkovateľský orgán: Sprostredkovateľský orgán je akýkoľvek verejný alebo súkromný orgán alebo útvar, ktorý vo vzťahu k prijímateľom vykonávajúcim operácie koná pod vedením riadiaceho orgánu alebo ktorý vykonáva povinnosti v mene takéhoto orgánu.

Výsledok: Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov na konci ich účasti na intervenčnom opatrení (napr. zlepšený prístup do oblasti v dôsledku vybudovania cesty, účastníci kurzu, ktorí si našli prácu).

Výstup: To, čo sa vytvára alebo dosahuje pomocou prostriedkov pridelených na intervenčné opatrenie (napr. granty udelené poľnohospodárom, školiace kurzy pre nezamestnaných, vybudovanie cesty v rozvojovej krajine).

Zhrnutie

I

Európski Rómovia sú obeťami diskriminácie už od ich príchodu na územie dnešnej Európskej únie pred mnohými storočiami. V súčasnosti je rómska populácia s počtom 6,2 milióna ľudí najväčšou etnickou menšinou v EÚ a vo väčšine prípadov je marginalizovaná. V členských štátoch, kde je koncentrácia rómskeho obyvateľstva najvyššia, tvoria Rómovia 15 až 20 % žiakov a mladých ľudí vstupujúcich na pracovný trh.

II

Väčšia časť finančnej podpory EÚ na sociálne začlenenie vo všeobecnosti, vrátane opatrení na presadzovanie začleňovania Rómov, sa poskytuje prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskeho sociálneho fondu (ESF). Suma pridelená konkrétne na integráciu Rómov sa nezaznamenáva. Z plánovacích dokumentov členských štátov však vyplýva, že na sociálno-ekonomickú integráciu marginalizovaných komunít, akou sú Rómovia, sa počas programového obdobia 2014 – 2020 vyčlenilo zhruba 1,5 mld. EUR. Za obdobie 2007 – 2013 nie sú k dispozícii podobné indikatívne údaje.

III

Pri audite sme posudzovali, či politické iniciatívy EÚ a finančná podpora z EFRR a ESF účinne prispeli k integrácii Rómov. Konkrétne sme skúmali, či:

–stratégie EÚ a národné stratégie týkajúce sa integrácie Rómov pomohli účinne využívať EFRR a ESF na opatrenia na začleňovanie Rómov v oboch programových obdobiach,

–rámec EFRR a ESF pre jednotlivé programové obdobia bol navrhnutý tak, aby umožnil účinne podporiť opatrenia na integráciu Rómov,

–projekty realizované s pomocou EFRR a ESF v programovom období 2007 – 2013 účinne prispeli k integrácii Rómov.

Audit sa vykonával v Komisii a v štyroch členských štátoch (Bulharsko, Španielsko, Maďarsko a Rumunsko) a vzťahoval sa na obdobie od roku 2007 do roku 2015.

IV

Zistili sme, že Komisia výrazne pokročila v prijímaní iniciatív na podporu integrácie Rómov a všetky kontrolované členské štáty vypracovali do roku 2012 národné stratégie pre integráciu Rómov (NSIR), no na to, aby mali tieto skutočnosti vplyv na navrhovanie operačných programov (OP) EFRR a ESF a výber projektov v programovom období 2007 – 2013, to bolo už príliš neskoro. V súvislosti s NSIR stále existuje niekoľko nedostatkov. V prvom rade sa v národných stratégiách neuvádza, aká miera financovania je potrebná na realizáciu navrhovaných opatrení na začlenenie Rómov. Ďalej v nich nie je zmienka ani o sume, ktorá je k dispozícii na tieto opatrenia zo štátnych rozpočtov ani z rozpočtu EÚ (prostredníctvom EFRR a ESF). Po druhé sa v stratégiách nevenuje dostatočná pozornosť boju proti diskriminácii ani protirómskym postojom a správaniu (anti-gypsyism). Po tretie pri vypracúvaní NSIR vo vybraných členských štátoch sa nie vždy zohľadňovala potreba aktívnej účasti organizácií občianskej spoločnosti, a najmä zástupcov samotnej rómskej komunity. A napokon úlohu národných kontaktných miest pre otázky Rómov, zriadených, aby koordinovali vypracúvanie a vykonávanie NSIR, niekedy oslaboval nesúlad medzi zdrojmi a povinnosťami.

V

V súvislosti s obdobím 2014 – 2020 boli zaznamenané viaceré zlepšenia: integrácia Rómov sa napríklad výslovne spomína v nariadení o európskych štrukturálnych a investičných fondoch (EŠIF) a bola predložená aj konkrétna priorita financovania. Okrem toho členské štáty, ktorým boli predložené odporúčania (CSR) týkajúce sa integrácie Rómov, sú povinné vyčleniť financie na jej podporu. Domnievame sa však, že na úrovni Komisie aj členských štátov je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie s cieľom zaistiť, aby tieto zmeny vyústili do projektov, ktoré v praxi lepšie prispejú k integrácii Rómov.

VI

Väčšina projektov EFRR a ESF preskúmaných v priebehu auditu dosiahla svoje všeobecné ciele, no tieto sa často netýkali špecificky Rómov. Ďalej sme dospeli k záveru, že pri projektoch, ktoré boli vybrané a realizované v súlade s kritériami „osvedčených postupov“ prijatými Radou, tzv. spoločnými základnými zásadami (SZZ) pre začlenenie Rómov, bola väčšia pravdepodobnosť, že účinne prispejú k integrácii rómskeho obyvateľstva. Zistili sme tiež, že monitorovanie napredovania projektov týkajúcich sa integrácie Rómov bolo zložité, hlavne z dôvodu nedostatkov v súvislosti s dostupnosťou a kvalitou údajov o rómskych účastníkoch. Chýbajúce komplexné a spoľahlivé údaje predstavujú problém nielen z hľadiska projektov, ale aj v súvislosti s tvorbou politík na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni. Ak sa neurobia okamžité kroky, situácia sa nezmení ani v období 2014 – 2020.

VII

V tejto správe predkladáme tieto odporúčania:

Odporúčanie 1

Členské štáty by pri revízii alebo úprave NSIR mali:

a)určiť, aká miera financovania je potrebná na realizáciu opatrení na začlenenie Rómov navrhnutých v stratégii. V NSIR by sa malo uviesť financovanie, ktoré je k dispozícii na takéto opatrenia zo štátneho rozpočtu a prostredníctvom EFRR a ESF i z rozpočtu EÚ. Členské štáty by mali tiež formálne prisľúbiť, že zabezpečia, aby úsilie v súvislosti s vykonávaním opatrení v prospech integrácie Rómov neohrozili krátkodobé zmeny politických priorít;

b)zahrnúť ukazovatele a cieľové hodnoty týkajúce sa boja proti diskriminácii, a konkrétnejšie boja proti protirómskym postojom a správaniu. V programovom období 2014 – 2020 by sa tieto ukazovatele mali zohľadniť aj pri navrhovaní opatrení na podporu začleňovania marginalizovaných rómskych komunít v rámci EŠIF tak, ako sa to požaduje v smernici o rasovej rovnosti;

c)zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a vykonávaní opatrení na integráciu Rómov systematicky konzultovalo s organizáciami občianskej spoločnosti vrátane zástupcov Rómov;

d)podrobnejšie definovať úlohu národných kontaktných miest pre otázky Rómov vo vzťahu k NSIR a zabezpečiť, aby ich právomoci a zodpovednosť boli úmerné zdrojom, ktoré majú k dispozícii.

Odporúčanie 2

a)Komisia by sa pri posudzovaní príslušných operačných programov mala uistiť, že opatrenia vykonávané v rámci EŠIF majú inkluzívny charakter a obsahujú ustanovenia zamerané na boj proti segregácii. Segregačné konanie by sa malo jasne opísať a explicitne vylúčiť z financovania v rámci EŠIF (a nie len spomenúť v odôvodneniach), a v tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť projektom v oblasti vzdelávania a bývania. Pomohlo by to posilniť vzťah medzi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a využívaním EŠIF.

b)Komisia by mala na zasadnutiach výboru na monitorovanie operačných programov plne využiť informácie uvedené v správach, ktoré sú členské štáty povinné od roku 2016 predkladať v súlade s odporúčaním Rady o opatreniach na účinnú integráciu Rómov, ako aj zistenia vyplývajúce z týchto informácií. Cieľom je zabezpečiť, aby sa problematické záležitosti identifikované v správach riešili pomocou financií EŠIF a/alebo členských štátov (napr. presunom finančných prostriedkov na oblasti, v ktorých sa zistili nedostatky).

Odporúčanie 3

Členské štáty by pri zverejňovaní výziev na predkladanie návrhov a výbere projektov mali uplatňovať kritériá „osvedčených postupov“ v oblasti integrácie Rómov (napr. desať spoločných základných zásad Rady). Vo vhodných prípadoch by sa mali zorganizovať výzvy na predkladanie návrhov s cieľom vybrať dlhodobé projekty v prospech marginalizovaných rómskych komunít. A napokon vždy, keď je to možné, by sa pridelenie financovania z EŠIF malo podmieniť udržateľnosťou projektov po ich ukončení, a to bez ďalšieho financovania z EÚ. Tieto aspekty by sa mali vziať do úvahy aj pri úprave operačných programov na obdobie 2014 – 2020.

Odporúčanie 4

Komisia by mala zabezpečiť, aby sa v nasledujúcom programovom období alebo pri revízii operačných programov ciele týkajúce sa integrácie Rómov uvedené v NSIR vo vhodných prípadoch odrážali na všetkých operačných úrovniach v rámci EŠIF. V tejto súvislosti by mala by zaistiť, aby sa spoľahlivo zbierali údaje, ktoré by umožnili monitorovať a hodnotiť napredovanie jednotlivých projektov na všetkých úrovniach riadenia.

Odporúčanie 5

Členské štáty by mali vo vhodných prípadoch doplniť všeobecné ukazovatele výstupov a výsledkov stanovené v právnych predpisoch pre EŠIF o ukazovatele vzťahujúce sa špecificky na Rómov. Tieto ukazovatele by mali byť v súlade s tými, ktoré sú stanovené v NSIR a následne by sa mali použiť pri monitorovaní operačných programov na obdobie 2014 – 2020. Mohli by vychádzať z ukazovateľov vytvorených Agentúrou pre základné práva v roku 2016.

Odporúčanie 6

Členské štáty by mali vzhľadom na prípravy na nasledujúce programové obdobie zvážiť spoločný postup v snahe zabezpečiť právnu istotu v otázke využívania ESF na financovanie akýchkoľvek opatrení sociálneho začlenenia bez ohľadu na prepojenie na zamestnanosť. Odstránenie právnej neistoty by členským štátom umožnilo v plnej miere využiť ESF na účely sociálneho začlenenia, okrem iného aj prostredníctvom opatrení na odstraňovanie diskriminácie.

Odporúčanie 7

Komisia by mala zvážiť navrhnutie zmien právnych predpisov pre EŠIF, čím by zabezpečila, aby sa pri rozdeľovaní finančných prostriedkov medzi jednotlivé členské štáty počnúc rokom 2020 zohľadňovali osobitné ukazovatele sociálneho začlenenia: najmä podiel marginalizovaných skupín, ako sú Rómovia, na celkovom obyvateľstve. Mala by zaistiť, aby sa akékoľvek dodatočné finančné prostriedky z EŠIF, ktoré členské štáty dostanú v dôsledku týchto zmien, vyčlenili na konkrétny účel, a to na podporu marginalizovaných komunít.

Odporúčanie 8

a)Komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi na vytvorení spoločnej metodiky, ktorá v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami a legislatívou EÚ vrátane existujúcich možných výnimiek poskytne relevantné údaje o rómskej populácii na účely monitorovania ich sociálneho začlenenia. Tento krok by sa mal urobiť najneskôr pri príprave nasledujúceho programového obdobia.

b)Komisia by mala povzbudiť členské štáty, aby počas dvoch nasledujúcich rokov zozbierali komplexné štatistické údaje o etnickom pôvode, a to v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami a legislatívou EÚ vrátane existujúcich možných výnimiek. Eurostat by mohol príslušné otázky zahrnúť do prieskumov, napríklad do výberového zisťovania pracovných síl a do štatistiky Európskej únie o príjmoch a životných podmienkach.

Úvod

Rómska populácia

01

Európski Rómovia sú potomkami skupín, ktoré opustili indický subkontinent približne pred 1 000 rokmi a na územie dnešnej Európskej únie začali prichádzať v 14. storočí. Do roku 1450 sa Rómovia usídlili takmer v celej Európe. Už vtedy v strednej Európe prebiehali prvé deportácie a vyháňanie Rómov. Pomenovanie „Róm“ sa vzťahuje na rôzne skupiny (pozri rámček 1) s istými spoločnými kultúrnymi črtami a históriou neustálej marginalizácie v európskej spoločnosti.

Rámček 1

Čo sa myslí pod pojmom „Róm“?

Podľa Rady Európy¹ sa pomenovanie „Róm“ vzťahuje na Rómov, Sintov, Kalé a príbuzné skupiny v Európe vrátane kočovníkov a východných národov (Dómovia a Lomovia) a zahŕňa rôznorodé skupiny, medzi nimi aj osoby, ktoré sami seba označujú ako Cigáni.

Hoci kultúrna a etnická identita týchto skupín nie je homogénna, z praktických dôvodov používame termín „Róm“ vzťahujúci sa na všetky z nich.

02

V súčasnosti je rómska populácia najväčšou etnickou menšinou v Európe. Odhady veľkosti tejto komunity sa výrazne líšia a pohybujú sa od 10 do 12 miliónov členov. Z nich približne 6,2 milióna žije v EÚ, pričom väčšina v stredných a vo východných členských štátoch. Veľká väčšina Rómov v Európe (80 – 85 %) žije v súčasnosti usadlým spôsobom života². Rómov, ktorí si udržiavajú kočovný spôsob života, si však netreba mýliť s Rómami, ktorí sa presťahujú z jedného členského štátu EÚ do iného. Na obrázku 1 je zobrazená koncentrácia Rómov v EÚ, kandidátskych krajinách³ a potenciálnych kandidátskych krajinách⁴.

Obrázok 1

Odhad rómskej populácie v EÚ, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách (2012)

Zdroj: EDA, na základe údajov Rady Európy.

03

Približne štyri pätiny odhadovanej populácie Rómov v EÚ žijú v ôsmich členských štátoch uvedených v tabuľke 1. V členských štátoch, kde je koncentrácia rómskeho obyvateľstva najvyššia (Bulharsko, Slovensko, Rumunsko a Maďarsko), tvoria Rómovia 15 až 20 % žiakov a mladých ľudí vstupujúcich na pracovný trh.

Tabuľka 1

Členské štáty s najvyšším odhadovaným počtom Rómov

Členský štát | Priemerný odhadovaný počet rómskej populácie | Minimálny odhad | Maximálny odhad
Počet osôb | Podiel z celkového obyvateľstva
Rumunsko | 1 850 000 | 8,6 % | 1 200 000 | 2 500 000
Bulharsko | 750 000 | 9,9 % | 700 000 | 800 000
Maďarsko | 750 000 | 7,5 % | 500 000 | 1 000 000
Španielsko | 750 000 | 1,6 % | 500 000 | 1 000 000
Slovensko | 490 000 | 9,0 % | 380 000 | 600 000
Francúzsko | 400 000 | 0,6 % | 300 000 | 500 000
Česká republika | 200 000 | 1,9 % | 150 000 | 250 000
Grécko | 175 000 | 1,5 % | 50 000 | 300 000
Spolu | 5 365 000 | 3,0 % | 3 780 000 | 6 950 000
Spolu za celú EÚ | 6 197 100 | 1,2 % | 4 368 700 | 8 025 500

Poznámka: Údaje v kolónke „Spolu za celú EÚ“ zahŕňajú aj Chorvátsko.

Zdroj: Rada Európy, „Estimates and official numbers of Roma in Europe“ (Odhady a oficiálny počet Rómov v Európe), júl 2012.

Právny a politický rámec

04

Zmluvy EÚ predstavujú hlavný právny základ všetkých iniciatív EÚ zameraných všeobecne na presadzovanie sociálneho začlenenia a konkrétne na integráciu Rómov. Obzvlášť relevantný je článok 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ): okrem iného zaručuje práva osôb patriacich k menšinám (pozri rámček 2).

Rámček 2

Článok 2 Zmluvy o Európskej únii

„Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.“

05

V článku 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa ustanovuje cieľ Únie bojovať proti diskriminácii z dôvodu rasy alebo etnického pôvodu prostredníctvom opatrení Rady (článok 19 ZFEÚ). V článku 21 ZFEÚ sa tiež ustanovuje právo občanov EÚ slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území EÚ.

06

Pre opatrenia na integráciu Rómov sú relevantné aj tieto právne a politické nástroje:

–Charta základných práv Európskej únie z roku 2000⁵, a konkrétne článok 21 o nediskriminácii. Stala sa právne záväznou po tom, ako 1. decembra 2009 nadobudla účinnosť Lisabonská zmluva,

–dve smernice Rady z roku 2000 o rovnakom zaobchádzaní⁶: smernica o rasovej rovnosti, ktorá zakazuje diskrimináciu v rôznych oblastiach na základe rasového alebo etnického pôvodu, a smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní, ktorá obsahuje ustanovenia vyžadujúce rovnaké zaobchádzanie na pracovisku,

–smernica Európskeho parlamentu a Rady z roku 2004 o práve občanov EÚ voľne sa pohybovať⁷,

–rámcové rozhodnutie Rady z roku 2008 o boji proti rasizmu a xenofóbii⁸, v ktorom sa definuje spoločný trestnoprávny prístup k boju proti rasistickým a xenofóbnym prejavom a zločinom,

–odporúčanie Rady z roku 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov⁹,

–oznámenie Komisie z roku 2011 o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020¹⁰, v ktorom sa v tejto súvislosti tiež formuluje úloha Agentúry pre základné práva¹¹.

07

Súčasné politické priority na úrovni EÚ zamerané na podporu začleňovania Rómov vychádzajú zo stratégie EÚ 2020, schválenej v roku 2010, ktorej cieľom je dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast v Európe. Na meranie pokroku v dosahovaní cieľov EÚ 2020 bolo schválených päť hlavných cieľov pre celú EÚ. Úspech politiky začleňovania Rómov má potenciálny vplyv na tri z týchto piatich cieľov (ciele v oblasti vzdelávania¹², zamestnanosti¹³ a boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu¹⁴) v členských štátoch s vysokým podielom rómskych obyvateľov.

08

V tejto správe sa termíny „integrácia“ a „začlenenie“ používajú v súvislosti s opatreniami zameranými na zlepšenie životných podmienok a situácie v oblasti ľudských práv Rómov žijúcich v členských štátoch EÚ¹⁵ (pozri rámček 3).

Rámček 3

Používanie výrazov „integrácia“ a „začlenenie“ ako synoným

Slová „integrácia“ a „začlenenie“ sa často používajú ako synonymá na opis všeobecných cieľov politických iniciatív zameraných na zlepšenie situácie rómskeho obyvateľstva.

Výraz „integrácia“ sa častejšie používa v kontexte iniciatív zameraných na ochranu základných práv a hodnôt (ako sú opísané v článku 2 ZEÚ). Možno ho nájsť v národných stratégiách pre integráciu Rómov.

„Začlenenie“ sa používa viac v kontexte sociálno-ekonomických iniciatív. Objavuje sa napríklad v stratégii Európa 2020, ktorej cieľom je zabezpečiť inteligentný, inkluzívny a udržateľný rast.

Ako poskytuje EÚ finančnú podporu na opatrenia v oblasti integrácie Rómov?

09

Väčšia časť finančnej podpory EÚ na sociálne začlenenie (kde sa spolufinancovali opatrenia na integráciu Rómov) sa poskytuje hlavne prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu (ESF) a tiež Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) v kontexte politiky súdržnosti EÚ. Ďalšie finančné prostriedky sú k dispozícii v rámci osobitných programov, ktoré priamo riadi Komisia¹⁶.

10

ESF a EFRR sa implementujú prostredníctvom národných a regionálnych viacročných operačných programov (OP), ktoré vypracujú členské štáty a schvaľuje Komisia. V rámci každého operačného programu sa celkové disponibilné finančné prostriedky rozdeľujú medzi rôzne prioritné osi.

11

Rozpočet EFRR na obdobie 2007 až 2013 predstavoval zhruba 201 mld. EUR a rozpočet ESF na to isté obdobie 76 mld. EUR. V programovom období 2014 – 2020 sú EFRR a ESF súčasťou európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF)¹⁷. Ich celkový rozpočet na celé obdobie je približne 197 mld. EUR (EFRR) a 86 mld. EUR (ESF).

12

Podiel z týchto súm pridelený konkrétne na integráciu Rómov sa nezaznamenáva. Z plánovacích dokumentov členských štátov však vyplýva, že na sociálno-ekonomickú integráciu marginalizovaných komunít, akou sú Rómovia, sa počas programového obdobia 2014 – 2020 vyčlenilo zhruba 1,5 mld. EUR (pozri tiež bod 69 a tabuľku 6). Za programové obdobie 2007 – 2013 nie sú k dispozícii podobné indikatívne údaje.

Úloha ostatných európskych a medzinárodných organizácií vo vzťahu k integrácii Rómov

13

Rada Európy bola prvou inštitúciou, ktorá sa na európskej úrovni zaoberala integráciou Rómov. Vyše 40 rokov vykonáva opatrenia zamerané na boj proti diskriminácii Rómov a zlepšovanie integrácie marginalizovaných rómskych komunít.

14

V oblasti integrácie Rómov sa v rôznych úlohách aktivizujú aj iné medzinárodné organizácie, napríklad Svetová banka, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva) a Rozvojový program Organizácie Spojených národov.

1Rada Európy, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues (Opisný glosár pojmov týkajúci sa rómskych otázok), 2012.

2COM(2011) 173 final z 5. apríla 2011 „Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020“.

3Albánsko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko a Turecko.

4Bosna a Hercegovina a Kosovo*.

5Charta základných práv Európskej únie (Ú. v. ES C 364, 18.12.2000, s. 1).

6Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod („smernica o rasovej rovnosti“) (Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22), smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní („smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní“) (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).

7Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77), a najmä článok 6 o práve pobytu do troch mesiacov a článok 7 o práve pobytu na viac ako tri mesiace.

8Rámcové rozhodnutie Rady z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva.

9Odporúčanie Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (Ú. v. EÚ C 378, 24.12.2013, s. 1).

10COM(2011) 173 final.

11Úloha Agentúry pre základné práva v súvislosti s národnými stratégiami pre integráciu Rómov pozostáva: a) z poskytovania expertízy inštitúciám EÚ, b) zo zberu údajov a c) spolupráce s členskými štátmi s cieľom vytvoriť nástroje, ktoré zabezpečia dôkazy o dosiahnutom pokroku.

12Cieľom v oblasti vzdelávania je znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky pod hranicu 10 % a dosiahnuť, aby aspoň 40 % ľudí vo veku 30 – 34 rokov malo ukončené vysokoškolské štúdium.

13Cieľom je zabezpečiť, aby 75 % ľudí vo veku 20 – 64 rokov malo zamestnanie.

14Cieľom je dosiahnuť, aby sa počet ľudí trpiacich chudobou a sociálnym vylúčením a ľudí ohrozených týmto rizikom znížil aspoň o 20 miliónov.

15Tento prístup je v súlade s definíciou Rady Európskej únie uvedenou v jej záveroch o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020: Rada Európskej únie (2011), závery Rady o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020, 3089. zasadnutie Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti, Brusel, 19. mája 2011.

16Program v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) 2014 – 2020; jeho predchodcom bol program Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – Progress 2007 – 2013; program Práva, rovnosť a občianstvo 2014 – 2020; jeho predchodcom bol program základných práv a občianstva, program Daphne III a program Progress v oblasti rodovej rovnosti a boja proti diskriminácii.

17V programovom období 2014 – 2020 sú súčasťou európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) tieto fondy: EFRR, ESF, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF).

Rozsah a ciele auditu

15

Pri tomto audite sme posudzovali, či politické iniciatívy EÚ a finančná podpora z EFRR a ESF účinne prispeli k integrácii Rómov. Audit sa vzťahoval na programové obdobie 2007 – 2013, ako aj 2014 – 2020. Konkrétne sme skúmali, či:

–rámec EÚ a národné stratégie týkajúce sa integrácie Rómov pomohli účinne využívať EFRR a ESF na opatrenia na začleňovanie Rómov v oboch programových obdobiach,

–rámec EFRR a ESF pre jednotlivé programové obdobia bol navrhnutý tak, aby umožnil účinne podporiť opatrenia na integráciu Rómov,

–projekty realizované s pomocou EFRR a ESF v programovom období 2007 – 2013 účinne prispeli k integrácii Rómov.

16

Audítorské dôkazy sme zhromaždili na základe rozhovorov so zástupcami Komisie a členských štátov, ako aj s predkladateľmi projektov a účastníkmi projektov. Okrem toho sme preskúmali dokumenty zaslané orgánmi EÚ a členských štátov a predkladateľmi projektov.

17

Najprv sme hodnotili podporu na integráciu Rómov poskytnutú Komisiou. Táto podpora mala podobu právnych predpisov EÚ, politických rámcov a osobitných usmernení, v ktorých sa opisujú priority a ciele EÚ, a hodnotili sme ju v súvislosti s iniciatívami na programové obdobie 2007 – 2013 i 2014 – 2020. Skúmali sme tiež, ako Komisia zabezpečovala dodržiavanie základných práv. Táto časť auditu prebiehala na generálnych riaditeľstvách (GR) Komisie, ktoré sa v najvýraznejšej miere zaoberajú politikami v oblasti integrácie Rómov: GR pre spravodlivosť a spotrebiteľov, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie a GR pre regionálnu a mestskú politiku¹⁸.

18

Takisto sme preskúmali strategické rámce členských štátov na podporu integrácie Rómov, konkrétne národné stratégie pre integráciu Rómov (NSIR). Domnievame sa, že opatrenia na podporu integrácie Rómov podporené z EFRR a ESF by mali byť úzko prepojené s týmito rámcami, aby sa dosiahla maximálna účinnosť. Preskúmali sme tiež, či kontrolované členské štáty zaviedli vhodné administratívne mechanizmy na úspešné vykonanie svojich strategických rámcov pre začlenenie Rómov. Koordinácia vypracúvania a vykonávania národných stratégií pre integráciu Rómov spadá do zodpovednosti národných kontaktných miest pre otázky Rómov. Zúčastnili sme sa preto na zasadnutiach so zástupcami národných kontaktných miest pre otázky Rómov v štyroch kontrolovaných členských štátoch, t. j. Bulharsko, Španielsko, Maďarsko a Rumunsko, ako aj v Nemecku, Grécku, vo Francúzsku, na Slovensku a v Spojenom kráľovstve s cieľom získať hlbšie poznatky o národných stratégiách a možných rozdieloch medzi dvomi príslušnými programovými obdobiami z hľadiska stratégií, plánov a koncepcie programov.

19

Za programové obdobie 2007 – 2013 sme hodnotili aj koncepciu, vykonávanie a monitorovanie operačných programov v rámci EFRR a ESF s cieľom posúdiť ich schopnosť účinne podporiť opatrenia na integráciu Rómov. Preskúmali sme vzorku projektov z tohto obdobia, aby sme posúdili ich príspevok k integrácii marginalizovaných rómskych obyvateľov. Keďže audit sa realizoval vo veľmi skorom štádiu programového obdobia 2014 – 2020, naše hodnotenie EŠIF za toto obdobie sa obmedzovalo na koncepciu tých aspektov EFRR a ESF, ktoré boli relevantné pre integráciu Rómov.

20

Štyri členské štáty (Bulharsko, Španielsko, Maďarsko a Rumunsko) sme zvolili na základe počtu Rómov, ktorí v nich žijú, a pretože pridelili veľkú sumu financovania pre oblasti politiky, ktoré potenciálne mohli podporiť iniciatívy na začlenenie Rómov¹⁹.

21

Za kontrolované členské štáty sme vybrali sedem operačných programov EFRR a ESF z programového obdobia 2007 – 2013, ktoré sme považovali za relevantné pre iniciatívy na začlenenie Rómov, a preskúmali sme spolu 19 projektov realizovaných v rámci týchto operačných programov²⁰ (pozri prílohu I). Projekty boli vybrané na základe informácií, ktoré zaslali vnútroštátne orgány. Zamerali sme sa na projekty v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania, kontrolovali sme však aj projekty, ktoré sa týkali iných tém, napríklad sociálneho začlenenia a boja proti diskriminácii (pozri tabuľku 5). Všetky vybrané projekty boli ukončené do roku 2013. Zoznam subjektov zodpovedných za výber a realizáciu projektov preskúmaných v rámci tohto auditu sa uvádza v prílohe II.

22

Naše audítorské kritériá vychádzajú zo skúseností siete EURoma²¹, ktorá vydala odporúčania²² na zabezpečenie úspechu iniciatív v oblasti začleňovania Rómov. S cieľom získať informácie o zbere údajov sme navštívili aj Agentúru pre základné práva (Fundamental Rights Agency – FRA)²³.

23

Najdôležitejšími z týchto kritérií je desať spoločných základných zásad, t. j. 10 SZZ, ktoré sú znázornené v obrázku 2 a podrobne opísané v prílohe III. O týchto zásadách sa rokovalo na prvom zasadnutí európskej platformy pre začleňovanie Rómov v roku 2009 v Prahe. Následne boli začlenené v podobe prílohy do záverov zo zasadnutia Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti dňa 8. júna 2009.

24

Opatrenia týkajúce sa integrácie marginalizovaných rómskych obyvateľov uvedené v operačných programoch, ktoré sme vybrali z programového obdobia 2007 – 2013, boli začlenené do deviatich nových operačných programov na obdobie 2014 – 2020. Na základe týchto deviatich nových operačných programov sme posúdili nový rámec pre EŠIF.

25

Pri audite nám pomáhali externí experti v oblasti integrácie Rómov. Vytvorili sme aj tím štyroch poradcov, ktorí prispeli k nášmu audítorskému prístupu a zabezpečovali, aby sa zohľadnili dôležité aspekty problematiky integrácie Rómov.

26

Keďže opatrenia na podporu integrácie marginalizovaných Rómov a ich výsledky môžu rôzne zainteresované strany vnímať veľmi odlišne, v každom vybranom členskom štáte sme z ich zástupcov zriadili špecializované skupiny respondentov. Naším cieľom bolo vytvoriť priestor pre expertov a zástupcov zúčastnených strán, v ktorom by si v súvislosti našimi predbežnými zisteniami za jednotlivé kontrolované členské štáty mohli vymeniť názory na opatrenia na začlenenie Rómov. Neskôr sme usporiadali záverečné stretnutie špecializovanej skupiny, na ktorom sa zúčastnilo 13 zástupcov rôznych zainteresovaných strán (vrátane nášho tímu štyroch poradcov). Účelom tohto stretnutia bolo vyhodnotiť naše predbežné zistenia a prediskutovať možné závery a odporúčania.

Obrázok 2

Desať spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov

Zdroj: EDA.

18Ďalšími generálnymi riaditeľstvami, ktorých aktivity zasahujú do oblastí rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov, sú GR pre vzdelávanie a kultúru, GR pre zdravie a bezpečnosť potravín a GR pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení.

19V programovom období 2007 – 2013 dostali tieto štyri členské štáty spolu pomoc z EFRR a ESF vo výške 14,1 mld. EUR určenú na opatrenia sociálneho začlenenia. To predstavuje 20 % celkovej sumy pridelenej v tomto období všetkým členským štátom zo štrukturálnych fondov na opatrenia sociálneho začlenenia.

20Jeden pôvodne vybraný projekt bol vyňatý zo vzorky, pretože nebol dostatočne relevantný.

21Sieť EURoma je európska sieť, ktorú tvoria zástupcovia členských štátov EÚ a ktorá sa snaží presadzovať využívanie štrukturálnych fondov na zlepšenie účinnosti politík zameraných na rómsku komunitu.

22Fundación Secretariado Gitano, Technický sekretariát siete EURoma, Tackling Roma Needs in the 2014 – 2020 Structural Funds Programming Period - Guide to improve the planning process (Riešenie potrieb Rómov v programovom období štrukturálnych fondov 2014 – 2020 – Usmernenie k zlepšeniu procesu plánovania), máj 2013.

23FRA bola zriadená v roku 2007 ako agentúra EÚ s konkrétnou úlohou poskytovať nezávislé poradenstvo o základných právach založené na dôkazoch. FRA a Rozvojový program OSN (UNDP) realizovali samostatne aj spoločne prieskumy rómskych domácností v rokoch 2004, 2009, 2012 a 2015.

Pripomienky

Z hľadiska zavedených stratégií na úrovni EÚ a členských štátov sa urobil pokrok, no väčšina zlepšení sa dosiahla príliš neskoro na to, aby mala vplyv na programové obdobie 2007 – 2013

27

Preskúmali sme vývoj v oblasti politík na zlepšenie zamerania a podpory opatrení na integráciu Rómov na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni. Najprv sme posudzovali vývoj politík na úrovni EÚ. Následne sme preskúmali národné stratégie pre integráciu Rómov a hodnotili, či predstavovali vhodný nástroj na lepšie riešenie problémov v súvislosti s integráciou Rómov.

28

Posudzovali sme, či bol zavedený strategický rámec EÚ pre iniciatívy na integráciu Rómov na programové obdobie 2007 – 2013, ako aj to, či sa časom vykonali nejaké zmeny alebo došlo k zlepšeniam. Na zaistenie účinnosti politiky integrácie Rómov financovanej z EÚ musí Komisia podporiť prácu členských štátov zabezpečením právnych predpisov EÚ, politických rámcov a osobitných usmernení.

Politická iniciatíva EÚ o začlenení Rómov bola schválená v roku 2011, po rozšírení EÚ v rokoch 2004 a 2007

Politické iniciatívy EÚ sa prijali príliš neskoro na to, aby mali vplyv na koncepciu programového obdobia 2007 – 2013

29

Otázka začleňovania Rómov nadobudla mimoriadny význam v období pred pristúpením niekoľkých stredoeurópskych a východoeurópskych štátov do EÚ v rokoch 2004 a 2007, pretože niektoré z nich majú veľký podiel rómskeho obyvateľstva. V dohodách o prístupovom partnerstve s Bulharskom, Českou republikou, Maďarskom, Rumunskom a so Slovenskom²⁴ sa hlbšia integrácia Rómov stanovila za strednodobú politickú prioritu.

30

EÚ však po pristúpeniach v rokoch 2004 a 2007 nestanovila integráciu Rómov za konkrétnu politickú prioritu. Pôvodné verzie nariadení z obdobia 2007 – 2013 neobsahovali zmienky o integrácii Rómov. A nebolo ani povinné ju zahrnúť do operačných programov EFRR a ESF. Prvá konkrétna zmienka o integrácii Rómov sa objavila v roku 2010, keď boli pozmenené podmienky oprávnenosti v nariadení o EFRR, ktoré sa vzťahuje na opatrenia v oblasti bývania²⁵.

31

V roku 2008 začala Komisia robiť kroky na zlepšenie situácie marginalizovaných Rómov. Po prvom samite EÚ o Rómoch v septembri 2008 vytvorila európsku platformu pre začleňovanie Rómov, medziútvarovú pracovnú skupinu pre otázky Rómov, sieť národných kontaktných miest pre otázky Rómov a pracovnú skupinu pre ukazovatele v oblasti integrácie Rómov, ktorú koordinuje Agentúra pre základné práva (pozri bod 94). Ďalšie podporné štruktúry zahŕňajú dve tematické pracovné skupiny v rámci siete národných kontaktných miest pre otázky Rómov a pravidelné konzultačné stretnutia s organizáciami občianskej spoločnosti, medzinárodnými organizáciami a akademickými sieťami. GR pre spravodlivosť a spotrebiteľov spolu s generálnymi riaditeľstvami zodpovednými za riadenie EŠIF tiež organizuje služobné cesty na účely zistenia potrebných skutočností do členských štátov a bilaterálny dialóg s nimi na vysokej úrovni. Tieto návštevy sú pre vnútroštátne a miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti a všetky zainteresované útvary Komisie príležitosťou osobne prediskutovať vývoj v oblasti politík.

32

Avšak prvý dôležitý dokument v súvislosti s integráciou Rómov bol na úrovni EÚ prijatý v apríli 2011: oznámenie Komisie o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov²⁶. Následne rada EPSCO²⁷ v máji prijala závery, v ktorých sa členské štáty zaviazali vypracovať, aktualizovať alebo rozšíriť svoje NSIR. Došlo k tomu po tom, ako Komisia prostredníctvom svojej členky pre spravodlivosť, základné práva a občianstvo vydala vyhlásenie o poslednom vývoji situácie Rómov, v ktorom uviedla, že diskriminácia na základe etnického pôvodu či rasy nie je v Európe vítaná. Komisárka tiež naznačila, že Komisia je pripravená iniciovať proti jednému členskému štátu (Francúzsko) konanie o porušení povinnosti za to, že diskriminačne uplatňovala smernicu o voľnom pohybe, čo je v rozpore s Chartou základných práv Európskej únie. V záveroch Európskej rady z júna 2011 sa vyzdvihol veľký význam začlenenia Rómov a vyjadrila výzva k rýchlej implementácii záverov rady EPSCO, pokiaľ ide o vypracovanie, aktualizáciu či rozšírenie stratégií členských štátov.

33

Išlo o prvú iniciatívu EÚ zameranú špecificky na rómsku komunitu, ktorá zahŕňala mechanizmus následných opatrení. Navrhovalo sa v nej, aby každý členský štát vypracoval vlastnú NSIR (pozri bod 41). Táto iniciatíva predstavovala spoľahlivý rámec pre podporu začleňovania Rómov a vymedzovali sa v nej oblasti, v ktorých bolo potrebné prijať opatrenia a stanoviť ciele. Konkrétne v nej boli vytýčené štyri kľúčové prioritné oblasti pomoci: vzdelávanie, zamestnanosť, zdravotná starostlivosť a bývanie. Členské štáty boli vyzvané, aby pre tieto oblasti stanovili dosiahnuteľné ciele.

34

Od členských štátov sa nevyžadovalo, aby sa osobitne zaoberali opatreniami na boj proti diskriminácii alebo aby formulovali súvisiace ciele. Tieto opatrenia boli prierezovou témou všetkých uvedených štyroch oblastí²⁸, no konkrétne merateľné ukazovatele a ciele boja proti diskriminácii boli len zriedkakedy stanovené. Predstavuje to významný nedostatok súčasného politického rámca, pretože to Komisii sťažuje meranie vykonaného pokroku.

Začleňovanie rómskych občanov od roku 2011: prechod od prístupu založeného na politike na politický záväzok

Odporúčanie Rady týkajúce sa integrácie Rómov prijaté v roku 2013

35

Odporúčanie Rady²⁹ z roku 2013 bolo prvým právnym nástrojom EÚ, ktorým sa riešila výhradne otázka integrácie Rómov, čo odrážalo zásadný krok vpred v súvislosti s prístupom EÚ k začleneniu Rómov. Namiesto toho, aby sa zotrvávalo pri prístupe založenom na politike, sa v odporúčaní začlenenie Rómov definovalo ako politický záväzok členských štátov odrážajúci prijaté ustanovenia na ochranu ľudských práv. V odporúčaní sú poskytnuté konkrétne usmernenia, ktoré majú členským štátom pomôcť zlepšiť a urýchliť prácu na podporu integrácie Rómov v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania. Obsahuje tiež usmernenie k horizontálnym politickým opatreniam vrátane riešenia diskriminácie. V odporúčaní sa priamo spomínajú protirómske postoje a správanie (anti-gypsyism), ktoré sú osobitnou formou rasizmu, do ktorého sa rozvinula historická diskriminácia.

Odporúčania pre jednotlivé krajiny (CSR) k začleňovaniu Rómov vydávané od roku 2012 Komisiou

36

Komisia od roku 2012 vydáva pre jednotlivé krajiny odporúčania k začleňovaniu Rómov. Tieto odporúčania boli odvtedy adresované piatim členským štátom s veľkou rómskou menšinou: Bulharsko, Maďarsko, Slovensko, Česká republika a Rumunsko. V tabuľke 2 sa uvádza predmet týchto odporúčaní vydaných pre každú z uvedených piatich členských štátov.

Tabuľka 2

Predmet odporúčaní týkajúcich sa integrácie Rómov určených príslušným piatim členským štátom

| 2012 | 2013 | 2014 | 2015
Bulharsko | Integrácia Rómov vo všeobecnosti | Vzdelávanie | Zamestnanosť/vzdelávanie | Vzdelávanie
Česká republika | nevzťahuje sa | Vzdelávanie | Vzdelávanie | Vzdelávanie
Maďarsko | Integrácia Rómov vo všeobecnosti | Chudoba/vzdelávanie | Chudoba/vzdelávanie | Vzdelávanie
Rumunsko | nevzťahuje sa | Integrácia Rómov vo všeobecnosti/vzdelávanie | Zamestnanosť/vzdelávanie | Vzdelávanie
Slovensko | Vzdelávanie | Vzdelávanie | Vzdelávanie | Vzdelávanie

Zdroj: EDA, na základe údajov Komisie.

37

Komisia tiež prísne monitoruje vykonávanie dvoch dôležitých smerníc³⁰ o rovnakom zaobchádzaní (v tabuľke 3 sa uvádzajú podrobnosti o vykonávaní smernice o rasovej rovnosti). V roku 2014 iniciovala konanie o porušení povinnosti proti Českej republike a v roku 2015 proti Slovensku, v oboch prípadoch vo veci segregácie rómskych žiakov vo vzdelávacom systéme. Ostatné prípady sa netýkajú špecificky Rómov. Komisia tiež monitoruje vykonávanie rámcového rozhodnutia z roku 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva. Od roku 2014 je toto rámcové rozhodnutie vykonateľné.

Tabuľka 3

Monitorovanie vykonávania smernice o rasovej rovnosti 2000/43/ES

Členský štát | Transpozícia | Porušenie pravidiel¹
Konečný termín | Vykonané v rámci lehoty | Nesúlad legislatívy členského štátu s právnymi predpismi EÚ | Nesprávne uplatňovanie právnych predpisov EÚ členským štátom
Belgicko | 19. júla 2003 | √ |  |
Bulharsko | 1. januára 2007 | √ |  | Ukončené
Česká republika | 1. mája 2004 | √ | Ukončené | Otvorené
Dánsko | 19. júla 2003 | √ | Ukončené | Ukončené
Nemecko | 19. júla 2003 | √ |  |
Estónsko | 1. mája 2004 | √ | Ukončené |
Írsko | 19. júla 2003 | √ |  |
Grécko | 19. júla 2003 | √ |  |
Španielsko | 19. júla 2003 | √ | Ukončené |
Francúzsko | 19. júla 2003 | √ |  |
Chorvátsko | 1. júla 2013 | √ |  |
Taliansko | 19. júla 2003 | √ |  |
Cyprus | 1. mája 2004 | √ |  |
Lotyšsko | 1. mája 2004 | √ | Ukončené |
Litva | 1. mája 2004 | √ | Ukončené |
Luxembursko | 19. júla 2003 | √ |  |
Maďarsko | 1. mája 2004 | √ | Ukončené |
Malta | 1. mája 2004 | √ | Ukončené |
Holandsko | 19. júla 2003 | √ | Ukončené |
Rakúsko | 19. júla 2003 | √ | Ukončené |
Poľsko | 1. mája 2004 | √ | Ukončené | Ukončené
Portugalsko | 19. júla 2003 | √ | Ukončené |
Rumunsko | 1. januára 2007 | √ | Ukončené |
Slovinsko | 1. mája 2004 | √ |  | Otvorené
Slovensko | 1. mája 2004 | √ | Ukončené | Otvorené
Fínsko | 19. júla 2003 | √ |  | Ukončené
Švédsko | 19. júla 2003 | √ | Ukončené |
Spojené kráľovstvo | 19. júla 2003 | √ | Ukončené | Ukončené

1Informácie k decembru 2015.

Poznámka: Len v prípade Českej republiky a Slovenska ide o konania o porušení povinnosti, ktoré sa špecificky týkajú Rómov.

Zdroj: EDA, na základe údajov Komisie.

Usmernenie Komisie a posilnená spolupráca s Radou Európy

38

Okrem týchto hlavných iniciatív vydala Komisia mnohé usmernenia k politikám týkajúce sa vynakladania finančných prostriedkov v oblasti začleňovania Rómov. Tieto okrem iného zahŕňajú tematické usmerňovacie dokumenty o Rómoch a marginalizovaných komunitách, dokument o tematickej ex ante kondicionalite týkajúcej sa integrácie marginalizovaných rómskych komunít a usmernenie pre členské štáty k používaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie segregácie v školstve, ako aj územnej segregácie.

39

Komisia okrem toho v roku 2014 vydala európsky kódex správania pre partnerstvo, v ktorom sa stanovuje, že členské štáty by mali do prípravy partnerských dohôd zapojiť organizácie občianskej spoločnosti a zabezpečiť, aby mohli zohrávať aktívnu úlohu pri navrhovaní a vykonávaní programov financovaných z EŠIF³¹.

40

S cieľom zvýšiť účinnosť svojej práce v oblasti integrácie Rómov Komisia od roku 2011 úzko spolupracuje s Radou Európy, organizáciou, ktorá má v tejto oblasti značné skúsenosti (pozri bod 13). Konkrétne sa zúčastnila na zasadnutia organizovaných sekretariátom Rady Európy a na niektorých spoločných programoch s Radou Európy (ROMACT³² a ROMED³³).

Pokrok na úrovni členských štátov: prijali sa národné stratégie pre integráciu Rómov, niektoré nedostatky však zostali

41

Členské štáty boli v roku 2011 požiadané, aby vypracovali národnú stratégiu pre integráciu Rómov (NSIR) na obdobie 2011 – 2020, alebo ak už túto stratégiu majú, aby ju upravili tak, aby spĺňala ciele EÚ v oblasti integrácie Rómov. V týchto stratégiách sa majú stanoviť cielené opatrenia a uviesť informácie o financovaní (vnútroštátne, EÚ a iné), ktoré je potrebné na ich vykonanie. Takisto by mali zahŕňať návrhy riešení súčasných prekážok účinnejšiemu využívaniu finančných prostriedkov EÚ a položiť základy prísneho monitorovacieho mechanizmu na zabezpečenie konkrétnych výsledkov v prospech Rómov.

42

Pokiaľ ide o tieto národné stratégie pre integráciu Rómov:

–preskúmali sme konkrétny obsah NSIR kontrolovaných členských štátov,

–overovali sme, či boli identifikovaní partneri zainteresovaní na vykonávaní NSIR, a zaujímali sme sa o to, aká bola v tejto súvislosti úloha národných kontaktných miest pre otázky Rómov,

–posudzovali sme mechanizmy na monitorovanie ich vykonávania,

–preskúmali sme, ako Komisia hodnotila správy členských štátov o vykonávaní NSIR.

Národné stratégie pre integráciu Rómov (NSIR)

Národné stratégie pre integráciu Rómov prijali všetky kontrolované členské štáty

43

Po tom, ako Komisia vydala oznámenie, v ktorom žiada členské štáty, aby prijali NSIR, všetky³⁴ túto požiadavku splnili. Niektoré členské štáty zvolili možnosť súboru integrovaných politických opatrení na účely integrácie Rómov, ktoré považujeme za ekvivalent NSIR. Po NSIR všetky kontrolované členské štáty prijali akčné plány. Každý z nich okrem toho zriadil národné kontaktné miesto pre otázky Rómov.

44

Komisia nestanovila, že boj proti diskriminácii by mal byť zahrnutý medzi kľúčové prioritné oblasti v NSIR. Bulharsko, Maďarsko³⁵ a Španielsko však vo svojich NSIR prekročili rámec štyroch hlavných stanovených oblastí, ktorými sú vzdelávanie, zamestnanosť, zdravotná starostlivosť a bývanie, a zahrnuli do nich aj osobitnú kapitolu týkajúcu sa boja proti diskriminácii. Aj v NSIR Rumunska sa spomína boj proti diskriminácii, no len nepriamo, pri opise štyroch hlavných stanovených oblastí. Z týchto štyroch vybraných členských štátov len Bulharsko a Maďarsko stanovili ciele v oblasti boja proti diskriminácii.

45

Tri zo štyroch NSIR obsahovali ciele týkajúce sa vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania. Štvrtá, NSIR Maďarska, obsahovala všeobecné ciele, no neuvádzali sa k nim súvisiace vyčíslené cieľové hodnoty, a nie všetky ciele sa týkali len rómskej populácie, napríklad v oblasti bývania. Hoci sa v stratégii uvádzali relevantné informácie o situácii rómskych obyvateľov v Maďarsku, nepoužili sa na formuláciu ukazovateľov alebo východiskových hodnôt zameraných osobitne na Rómov. NSIR Rumunska obsahoval východiskové hodnoty len pri niektorých ukazovateľoch. A keďže počiatočný stav nebol známy, bolo ťažké vyhodnotiť dosiahnuté výsledky NSIR.

Všetky národné stratégie pre integráciu Rómov odkazujú na desať spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov

46

Vo všetkých stratégiách sa priamo (Bulharsko, Maďarsko a Španielsko) alebo nepriamo (Rumunsko) odkazuje na desať spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov (pozri bod 23 a obrázok 2). Zistili sme však, že členské štáty pri vypracúvaní samotných stratégií nie vždy uplatňovali týchto desať zásad:

oŠpanielsko a Bulharsko predložili písomný dôkaz o konzultáciách s organizáciami občianskej spoločnosti a spätnej väzbe vnútroštátnych orgánov na príspevok MVO,

ov Rumunsku a Maďarsku sa len čiastočne prihliadalo na SZZ 9 týkajúcu sa zapojenia občianskej spoločnosti a SZZ 10 týkajúcu sa aktívnej účasti Rómov na tvorbe politík:

–v Rumunsku prebehol proces konzultácií v rámci niekoľkých zasadnutí aj pred prijatím NSIR, no organizácie občianskej spoločnosti spochybnili ich transparentnosť a počet. Uviedli tiež, že neboli informované o tom, ako boli prijaté ich príspevky. Nezistili sme, či a ako rumunské orgány zohľadnili príspevky MVO,

–v Maďarsku sa nenašlo dosť dôkazov o tom, ako prebiehal proces konzultácií na účely NSIR a aktualizovaná verzia NSIR neobsahovala žiadne informácie o tom, či a ako sa zohľadnili pripomienky rôznych zainteresovaných strán. V súvislosti s akčným plánom sa nekonala žiadna konzultácia. Na realizáciu najdôležitejších opatrení NSIR boli okrem toho stanovené dve organizácie občianskej spoločnosti spolu s verejnými orgánmi. Ostatné organizácie občianskej spoločnosti boli týmto z procesu vytlačené.

V národných stratégiách pre integráciu Rómov sa neuvádza konkrétna finančná podpora dostupná v členských štátoch na opatrenia na podporu začleňovania Rómov

47

Z našej analýzy vyplynulo, že NSIR Bulharska, Maďarska a Španielska neobsahovali žiadne informácie o finančných zdrojoch dostupných pre opatrenia týkajúce sa Rómov, či už zo štátneho rozpočtu alebo v rámci operačných programov EFRR a ESF, ktoré sú spolufinancované z rozpočtu EÚ. V prípade Bulharska sa v NSIR uvádzalo, že hlavným zdrojom financovania projektov na vykonávanie NSIR boli fondy EÚ. Len Rumunsko informovalo o rozpočte, no tieto informácie obsahovali určité nezrovnalosti: EFRR sa v NSIR nespomínal ako zdroj financovania, napriek tomu, že sa na tento účel používal od jeho zmeny v roku 2010, teda už pred prijatím NSIR³⁶. Pre chýbajúce informácie o finančných zdrojoch dostupných na riešenie problémov v oblasti začleňovania Rómov sa ťažko posudzuje, či boli stratégie členských štátov od začiatku vôbec reálne.

Rozdelenie zodpovednosti za vykonávanie NSIR: úloha národných kontaktných miest pre otázky Rómov

48

Všetky členské štáty, ktoré sú predmetom našej analýzy, zriadili národné kontaktné miesta pre otázky Rómov a definovali ich zodpovednosť v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení Komisie z roku 2011. Národné kontaktné miesta zodpovedajú za koordináciu vypracúvania a vykonávania NSIR. Monitorujú napredovanie plnenia NSIR a informujú o tom Komisiu³⁷. Právomoci národných kontaktných miest sú však obmedzené. Pridelenie operačnej zodpovednosti štátnym ministerstvám malo za následok, že národné kontaktné miesta vybraných členských štátov nemali žiadne právomoci v oblastiach zamestnanosti, vzdelávania, bývania či zdravotnej starostlivosti a ani právomoc rozhodovať o pridelení finančných zdrojov na programy integrácie.

49

Veľkosť, štruktúra a zodpovednosť deviatich vybraných národných kontaktných miest sa značne líšila. Niekoľko z nich existovalo pod iným názvom už pred tým, ako Komisia zaviedla koncepciu národného kontaktného miesta pre otázky Rómov, a niektorým z nich boli pridelené ďalšie povinnosti bez toho, aby dostali aj dodatočné zdroje³⁸. Kapacita bulharského národného kontaktného miesta pre otázky Rómov nebola dostatočná, ako sa to opisuje v bode 50.

50

Zistili sme však dva nedostatky týkajúce sa rozdelenia zodpovednosti za vykonávanie NSIR. Po prvé, v Rumunsku a Španielsku sa zistila slabá spolupráca. A po druhé, v Bulharsku a Španielsku zodpovednosť nebola úmerná zdrojom:

–V Rumunsku sme zistili, že slabá spolupráca medzi Národnou agentúrou pre Rómov a rôznymi vládnymi ministerstvami pri poskytovaní údajov ohrozovala riadne monitorovanie NSIR. Podobne v Španielsku sme zaznamenali, že koordinačné orgány (napríklad skupina pre technickú spoluprácu) neboli účinné pri poskytovaní údajov a koordinovaní politík, čo poukazuje na potrebu lepšej koordinácie na zabezpečenie riadneho vykonávania NSIR. Oba tieto príklady slabej koordinácie bránili zberu spoľahlivých údajov a sťažovali monitorovanie vykonávania NSIR.

–V Bulharsku boli národnému kontaktnému miestu pre otázky Rómov pridelené malé právomoci a zdroje, napriek tomu, že išlo o jeden z hlavných subjektov zodpovedných za vykonávanie a monitorovanie NSIR. Niekoľko neziskových organizácií v Bulharsku poukázalo na chýbajúcu politickú vôľu³⁹. Podobný problém zaznamenalo aj španielske kontaktné miesto pre otázky Rómov vo svojej správe o pokroku za rok 2014.

Nedostatky monitorovania pokroku národných stratégií pre integráciu Rómov

51

Zistili sme, že monitorovanie a hodnotenie pokroku NSIR predstavovalo značnú výzvu pre všetky kontrolované členské štáty (pozri tiež bod 74):

–v Bulharsku neboli v NSIR stanovené žiadne konkrétne postupy v súvislosti monitorovaním a povinnosťou zodpovedať sa. Navyše nie všetky opatrenia mali vyčísliteľné ciele,

–v Maďarsku bol síce vytvorený systém ukazovateľov na monitorovanie programov, no údaje v ňom neboli aktualizované od roku 2012,

–v Rumunsku bol proces monitorovania značne oslabený z dôvodu chýbajúcich informácií o ukazovateľoch stanovených v NSIR a finančných údajov o procese vykonávania. V monitorovacích správach sa nespomínali stanovené ciele ani do akej miery boli dosiahnuté, a preto sa ťažko posudzovalo, nakoľko účinne prebiehalo vykonávanie,

–v Španielsku akčný plán na obdobie 2014 – 2016 obsahoval opis opatrení len na rok 2014. Opatrenia na rok 2015 boli vypracované až v polovici roku 2015, čo skomplikovalo proces plánovania na tento rok.

Posúdenie vykonávania NSIR Komisiou

52

Európska komisia vyhodnotila tieto národné stratégie, pričom identifikovala ich slabé stránky, a v máji 2012 uverejnila svoje závery v oznámení (Národné stratégie integrácie Rómov: prvý krok pri implementácii rámca EÚ). Komisia začala od roku 2013 každoročne vyhodnocovať, nakoľko úspešne sa vykonávajú NSIR. Toto celoročné hodnotenie obsahuje podrobné informácie o celkových nedostatkoch, ktoré treba riešiť. Hlavným záverom hodnotení za posledné roky bola skutočnosť, že stále neboli zavedené nevyhnutné predpoklady na úspešné vykonávanie stratégií, čo spôsobuje pomalé vykonávanie NSIR. Chýbali najmä tieto prvky: konkrétne ciele a príslušné opatrenia na riešenie segregácie rómskych detí vo vzdelávacom systéme, jasnejší harmonogram vykonávania a prehľadnejšie rozdelenie finančných zdrojov, ako aj opatrenia na boj proti diskriminácii a rasizmu voči Rómom.

53

Členské štáty odvtedy pokročili vo vykonávaní svojich NSIR. Zo správy Komisie z roku 2015 však vyplýva, že určité nedostatky, ktoré existovali minimálne od roku 2012 neboli ešte ani v roku 2014 vyriešené: neboli splnené niektoré potrebné podmienky úspešného vykonávania stratégií. Potvrdilo to zistenia, ku ktorým sme dospeli v štyroch vybraných členských štátoch.

54

Napríklad cieľ vyriešiť segregáciu rómskych detí v systéme vzdelávania sa síce v stratégiách uvádzal, nedostatočný počet súvisiacich opatrení a cieľových hodnôt však sťažoval jeho dosiahnutie. Ak aj boli tieto opatrenia stanovené, nebol jasný harmonogram ich plnenia ani spôsob rozpočtového zabezpečenia. Tieto nedostatky spomaľovali vykonávanie NSIR. V Bulharsku sa v správe o pokroku tiež spomínala chýbajúca politická vôľa a potreba zlepšiť opatrenia na boj proti diskriminácii.

55

Tieto nedostatky, a obzvlášť problém segregácie v školstve, boli v prípade niekoľkých členských štátov zahrnuté do odporúčaní pre jednotlivé krajiny (CSR). Komisia dokonca v tejto súvislosti iniciovala konanie o porušení povinnosti proti Českej republike a Slovensku (pozri bod 37).

56

Na začiatku programového obdobia 2014 – 2020 Komisia skontrolovala, či sa týmto prvkom venovali partnerské dohody. Využila svoju úlohu poradcu na zasadnutiach monitorovacieho výboru pre operačné programy, ktoré sme analyzovali za programové obdobie 2014 – 2020, aby znovu vyzdvihla význam odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa Rómov pre príslušné operačné programy.

V oblasti politiky súdržnosti sa opatreniam na integráciu Rómov v období 2014 – 2020 venovalo viac pozornosti ako v období 2007 – 2013

57

Analyzovali sme, či rámec politiky súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 obsahoval jasné zmienky o integrácii Rómov. Kontrolovali sme tiež, ako členské štáty, ktoré boli príjemcami spolufinancovania z EFRR a ESF na iniciatívy v oblasti integrácie Rómov, zabezpečovali, aby sa iniciatívy vytvorené na úrovni EÚ zapracovali do príslušných národných stratégií a operačných programov.

58

V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 sme posudzovali, či právny rámec pre EŠIF obsahoval jasné zmienky o integrácii Rómov a či Komisia riešila nedostatky, ktoré sa zistili v programovom období 2007 – 2013. Za obidve obdobia sme skúmali, či Komisia a členské štáty zriadili účinný systém monitorovania v oblasti integrácie Rómov.

Napriek chýbajúcej zmienke o integrácii Rómov v právnom rámci na obdobie 2007 – 2013 operačné programy vybraných členských štátov obsahujú odkazy na integráciu Rómov

V operačných programoch na obdobie 2007 – 2013 sa integrácia Rómov spomínala vo všeobecnosti

59

Pri vypracúvaní rámca politiky súdržnosti na programové obdobie 2007 – 2013 nebola ešte integrácia Rómov stanovená za osobitnú prioritu s významom pre celú EÚ. Výraz „Rómovia“ sa v nariadeniach z obdobia 2007 – 2013 vôbec nespomínal. Napriek tomu vo všetkých štyroch kontrolovaných členských štátoch existovala aspoň jedna regionálna alebo celoštátna stratégia v oblasti integrácie Rómov alebo ekvivalentný program. Všetky z nich sa integrácii Rómov venovali aspoň v niektorých operačných programoch, ako je opísané v tabuľke 4.

Tabuľka 4

Zmienky o začlenení Rómov v operačných programoch EFRR a ESF na obdobie 2007 – 2013

| Špecifická cieľová skupina | Špecifické ukazovatele | Zmienky o rómskej komunite
| pri opatreniach zameraných na zraniteľné skupiny | pri opatreniach zameraných na pomoc najmenej rozvinutým oblastiam
Bulharsko | X | X | X |
Španielsko | X |  | X |
Maďarsko |  | X | X | X
Rumunsko |  | X | X |

Zdroj: EDA, na základe údajov Komisie.

60

Napriek zmene nariadenia o EFRR v roku 2010, sa väčšina opatrení v našej vzorke relevantných pre marginalizovaných Rómov spolufinancovala z ESF (pozri bod 30). Veľký podiel z nich (7 zo 17) tvorili opatrenia v oblasti zamestnanosti (pozri tabuľku 5). Dôvodom je, že v článku 162 ZFEÚ sa naznačuje, že projekty a opatrenia ESF musia byť prepojené s oblasťou zamestnanosti. V nariadení o ESF sa naopak umožňuje, a dokonca povzbudzuje k financovaniu opatrení v oblasti sociálneho začlenenia. Príslušné orgány teda nemajú právnu istotu v otázke využívania ESF na financovanie akýchkoľvek opatrení sociálneho začlenenia bez ohľadu na prepojenie na zamestnanosť.

Tabuľka 5

Oblasti pôsobenia preskúmaných projektov

Bulharsko | ESF | EFRR
Projekt 1 | Projekt 2 | Projekt 3 | Projekt 4 | Projekt 5
Vzdelávanie |  | √ |  |  |
Zamestnanosť |  |  | √ |  |
Zdravotná starostlivosť |  |  |  | √ |
Sociálne začlenenie | √ |  |  |  |
Sociálna infraštruktúra |  |  |  |  | √
Maďarsko | ESF
Projekt 6 | Projekt 7 | Projekt 8 | Projekt 9 | Projekt 10
Vzdelávanie |  |  |  |  | √
Zamestnanosť | √ | √ |  |  |
Zdravotná starostlivosť |  |  |  |  |
Sociálne začlenenie |  |  | √ | √ |
Sociálna infraštruktúra |  |  |  |  |
Rumunsko | ESF | EFRR
Projekt 11 | Projekt 12 | Projekt 13 | Projekt 14 | Projekt 15
Vzdelávanie |  |  | √ |  |
Zamestnanosť | √ |  |  |  |
Zdravotná starostlivosť |  | √ |  |  |
Sociálne začlenenie |  |  |  | √ |
Sociálna infraštruktúra |  |  |  |  | √

Španielsko | ESF (OP Boj proti diskriminácii) | ESF (OP Andalúzia)
Projekt 16 | Projekt 17 | Projekt 18 | Projekt 19
Vzdelávanie |  | √ |  |
Zamestnanosť | √ |  | √ | √
Zdravotná starostlivosť |  |  |  |
Sociálne začlenenie |  |  |  |
Sociálna infraštruktúra |  |  |  |

Poznámka: V Maďarsku sa realizovali relevantné projekty sociálnej infraštruktúry financované z EFRR, neboli však vybrané na účely auditu, pretože do roku 2013 neboli ešte ukončené.

Zdroj: EDA.

V operačných programoch EFRR a ESF na obdobie 2007 – 2013 sa objavuje len malý počet zmienok o stratégiách na integráciu Rómov a ukazovateľov zameraných osobitne na Rómov

61

Len v jednom zo siedmich preskúmaných operačných programov EFRR a ESF na obdobie 2007 – 2013 sa spomína NSIR a v troch sa stanovujú ukazovatele osobitne zamerané na Rómov.

–OP na rozvoj ľudských zdrojov (POSDRU) v Rumunsku obsahoval priamu zmienku o platnej stratégii na integráciu Rómov v čase, keď operačný program nadobudol účinnosť. Plnenie tejto stratégie pre integráciu bolo jedným z cieľov definovaných v operačnom programe. Hoci tento operačný program nebol osobitne zameraný na rómsku komunitu, obsahoval ukazovateľ výstupu a ukazovateľ výsledku, ktoré sa týkali špecificky Rómov,

–bulharský OP ESF, ktorý sme vybrali na účely auditu, tiež pri niektorých opatreniach zahŕňal ukazovatele výstupu a výsledku,

–maďarský operačný program, ktorý sme tiež vybrali, obsahoval jeden ukazovateľ zameraný osobitne na Rómov, ktorý sa priamo netýkal žiadneho konkrétneho opatrenia.

Ostatné štyri vybrané operačné programy nemali žiadne ukazovatele osobitne zamerané na Rómov.

V preskúmaných operačných programoch na obdobie 2007 – 2013 sa nenachádzali žiadne informácie o finančnej podpore na integráciu Rómov

62

Financovanie z ESF sa poskytovalo podľa prioritných tém: cieľov, na ktoré mal ESF prispieť. Pri iniciatívach v oblasti integrácie Rómov bola najväčšia pravdepodobnosť, že prispejú k cieľom prioritných tém ESF týkajúcich sa sociálneho začlenenia⁴⁰. Na sedem rokov programového obdobia sa na opatrenia v oblasti sociálneho začlenenia v operačných programoch ESF s osobitnými prioritnými osami pre sociálne začlenenie pôvodne pridelilo 11,5 mld. EUR (finančných prostriedkov EÚ a členských štátov). Finančné informácie o tom, aký podiel z tejto sumy bol vyčlenený na integráciu marginalizovaných rómskych komunít, však neboli k dispozícii. Na iniciatívy v oblasti začlenenia Rómov boli okrem toho k dispozícii aj finančné prostriedky v rámci všeobecnejších prioritných tém, napríklad tých, ktoré sa týkali vzdelávania a zamestnanosti.

63

Financovanie z EFRR sa tiež poskytovalo podľa iných prioritných tém, z ktorých najrelevantnejšia pre integráciu Rómov bola „sociálna infraštruktúra“⁴¹. V rámci tejto prioritnej témy sa rozdelili finančné prostriedky v celkovej výške 18,6 mld. EUR. Túto sumu tvorí hlavne všeobecná podpora, ktorá nebola zameraná na žiadnu osobitnú skupinu, ako je to vysvetlené v rámčeku 4.

Rámček 4

Všeobecná a cielená podpora: dopĺňajúce sa prístupy k začleňovaniu Rómov

Všeobecná podpora zahŕňa politiky zamerané na všeobecnú verejnosť, pričom sa príjemcovia nerozlišujú na základe rasy a etnického pôvodu, či iných faktorov, ktoré sa považujú za irelevantné.

Cielená podpora zahŕňa politiky zamerané priamo na jednu alebo viaceré špecifické cieľové skupiny (no nie nevyhnutne len na ne), napríklad konkrétnu menšinu.

Zo skúseností vyplýva, že Rómovia sa skôr úspešne integrujú do spoločnosti, ak majú prístup aj k podpore v rámci všeobecných iniciatív, ktoré nie sú špecificky zamerané na nich. Neexistuje jediný model spravovania podpory: je potrebné uplatniť špeciálne prispôsobený prístup, v ktorom sú zohľadnené miestne podmienky⁴².

64

Do zmeny nariadenia o EFRR v roku 2010 nebolo možné poskytovať z EFRR podporu zameranú na konkrétne skupiny, s výnimkou členských štátov, ktoré do EÚ vstúpili 1. mája 2004 a neskôr, a s výnimkou určitých prípadov. Od tejto zmeny sa pridelilo celkovo 80 mil. EUR na projekty integrovaného bývania zamerané na marginalizované komunity vrátane Rómov v ôsmich členských štátoch⁴³.

65

Z našej analýzy tiež vyplýva, že mnohé členské štáty nezbierali údaje o etnickom pôvode a neboli preto schopné stanoviť počet členov rómskeho obyvateľstva v danej geografickej oblasti a posúdiť, akým konkrétnym problémom čelia. To mohlo prispieť k ťažkostiam pri rozhodovaní o výške financovania potrebného pre integráciu Rómov.

Väčšia pozornosť rómskym otázkam na úrovni EÚ sa odrážala v rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020

Lepší súlad finančnej podpory z EŠIF so stratégiou EÚ 2020 a s odporúčaniami Komisie pre jednotlivé krajiny (CSR)

66

V nariadeniach pre EŠIF⁴⁴ (t. j. v nariadení o spoločných ustanoveniach, nariadení o EFRR a nariadení o ESF) sa stanovuje, že podpora z EŠIF sa musí poskytovať v súlade so stratégiou EÚ 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a s príslušnými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny (CSR).

67

V partnerských dohodách troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov (Bulharsko, Maďarsko a Rumunsko) sa spomínali konkrétne odporúčania (CSR) týkajúce sa rómskej komunity vydané od roku 2012. Takisto to bolo aj v prípade Slovenska. V prípade Španielska neboli tieto odporúčania vydané.

68

Odporúčania pre jednotlivé krajiny súvisiace s integráciou Rómov sa týkali hlavne vzdelávania (pozri tiež bod 36 a tabuľku 2). V čase prípravy operačných programov Komisia vyzvala členské štáty, pre ktoré bolo vydané odporúčanie (CSR) v súvislosti s touto problematikou, aby finančné prostriedky EÚ použili na reformy svojich politík všeobecného vzdelávania s cieľom zaistiť, aby mali Rómovia rovnaký prístup do systému vzdelávania. Avšak v Maďarsku neboli opatrenia na odstránenie segregácie uvedené v operačných programoch na programové obdobie 2014 – 2020, ktoré sme preskúmali, dostatočne podrobné. Preto pochybujeme, že Maďarsko za pomoci EŠIF úspešne odstráni segregáciu, ktorá pretrváva v jeho vzdelávacom systéme (pozri rámček 5).

Rámček 5

Nedostatok opatrení na odstránenie segregácie v oblasti vzdelávania v rámci EŠIF v Maďarsku

V maďarskom OP „Sociálna obnova“ na obdobie 2007 – 2013, ktorého priorita 3 sa týkala vzdelávania, bol ako ukazovateľ použitý počet aktívnych programov odstraňovania segregácie v miestnom školstve. Pojem „odstraňovanie segregácie“ bol nepriamym odkazom na cieľovú skupinu, ktorou boli Rómovia. Ukazovateľ sa zameriaval na znevýhodnené regióny a oblasti a súvisiaca cieľová hodnota bola 100 vykonaných programov do roku 2013 (východisková hodnota z roku 2007 bola 2).

Tento ukazovateľ sa však už nenachádzal v poslednej upravenej verzii operačného programu. V dôsledku toho sa teda nemeral a nebude sa merať ani na konci programového obdobia. Neexistuje ani podrobný opis opatrení na odstránenie segregácie vo vzdelávaní, ktoré Maďarsko plánuje vykonať v programovom období 2014 – 2020. Poukazuje to na absenciu odhodlania riešiť problém segregácie v školstve za pomoci štrukturálnych fondov.

Osobitná investičná priorita pre marginalizované komunity (medzi nimi aj Rómov) v 12 členských štátoch EÚ

69

V rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020 sa tiež kladie väčší dôraz na zabezpečenie súladu cieľov operačných programov spolufinancovaných z EŠIF s prioritami EÚ. Jeho súčasťou je osobitná investičná priorita pre operačné programy ESF, ktorá priamo odkazuje na Rómov. Táto investičná priorita [IP 9 bod ii)] „Integrácia marginalizovaných komunít, akou sú Rómovia“) predstavuje prepojenie priorít politík v podobe uvedenej v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a financovania EÚ, ako aj špecializovaný prostriedok na vyčlenenie financií na daný účel.

70

V jednej z ex ante kondicionalít⁴⁵, t. j. kritérií spolufinancovania, sa okrem toho táto investičná priorita konkrétne spomína, čím sa zaisťuje, aby sa jej v operačných programoch venovala náležitá pozornosť. Ex ante kondiconalitou v oblasti integrácie Rómov pre IP 9 bod ii) je: „[…] zavedený národný strategický rámec pre politiky v oblasti začleňovania Rómov“.

71

Všetkých päť členských štátov (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko), pre ktoré bolo vydané odporúčanie (CSR) v oblasti začleňovania Rómov, zahrnuli IP 9 bod ii) aspoň do jedného zo svojich operačných programov na obdobie 2014 – 2020 (pozri tabuľku 6). Týchto päť členských štátov predtým vo svojich partnerských dohodách uviedlo návrhy na spôsob vynaloženia finančných prostriedkov EÚ na podporu začleňovania Rómov.

72

Ďalších sedem členských štátov (Belgicko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Rakúsko a Poľsko) tiež začlenilo IP 9 bod ii) minimálne do jedného z operačných programov. 12 členských štátov, ktoré sú spolu domovom vyše 90 % odhadovaného počtu rómskych obyvateľov EÚ, teda zahrnulo IP 9 bod ii) aspoň do jedného operačného programu. Ako sa uvádza v tabuľke 6, v programovom období 2014 – 2020 sa na IP 9 bod ii) pridelilo 1,5 mld. EUR.

Tabuľka 6

Sumy, ktoré majú členské štáty k dispozícii v rámci investičnej priority 9 bod ii) „Integrácia marginalizovaných komunít, akou sú Rómovia“ v programovom období 2014 – 2020

Členský štát
Suma
(mil. EUR)
Podiel z celkového financovania z ESF pre členský štát
Podiel z celkového financovania v rámci IP 9 bod ii)

Maďarsko¹
470
10,0 %
85 %

Rumunsko¹
372
7,8 %

Česká republika¹
200
5,8 %

Bulharsko¹
143
9,4 %

Slovensko¹
99
4,6 %

Grécko
73
2,0 %
15 %

Taliansko
71
0,7 %

Španielsko
48
0,6 %

Poľsko
19
0,1 %

Belgicko
10
1,0 %

Francúzsko
8
0,1 %

Rakúsko
4
0,9 %

Spolu
1 518
nevzťahuje sa
100 %

1Členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa Rómov.

Zdroj: EDA, na základe údajov Komisie.

73

V týchto členských štátoch však nie všetky operačné programy, ktoré sa vzťahovali na geografické oblasti s veľkou rómskou populáciou, zahŕňali IP 9 bod ii) alebo ukazovatele, ktoré sú pre túto prioritu relevantné. To platilo aj pre niektoré operačné programy, v rámci ktorých sa značné sumy pridelili na hlavné oblasti relevantné pre integráciu rómskeho obyvateľstva. Dvomi príkladmi sú regionálny operačný program pre Andalúziu, kde žije takmer 50 % španielskych Rómov, a operačný program ESF pod názvom „Hospodársky rozvoj a inovácie“ v Maďarsku, v rámci ktorého sa budú realizovať mnohé opatrenia v oblasti zamestnanosti.

74

Štyri členské štáty (Bulharsko, Česká republika, Grécko a Slovensko) v čase auditu len čiastočne splnili ex ante kondicionalitu, ktorá sa vzťahuje na IP 9 bod ii), stanovenú v nariadení o spoločných ustanoveniach, a dôvodom bola najmä skutočnosť, že nemali vhodné monitorovacie nástroje a metodiku na vykonávanie svojich NSIR (pozri bod 51). Chorvátsko, Taliansko, Maďarsko a Slovensko nesplnili všeobecnú ex ante kondicionalitu týkajúcu sa boja proti diskriminácii. Všetky tieto členské štáty následne predložili Komisii akčné plány, v ktorých vysvetľujú, ako plánujú splniť ex ante kondicionality. Komisia následne posúdila ich obsah. Komisia zo získaných informácií usúdila, že Maďarsko splnilo kritériá týkajúce sa boja proti diskriminácii a Slovensko splnilo ex ante kondicionalitu súvisiacu s IP 9 bod ii) na základe predložených akčných plánov.

75

Hoci je IP 9 bod ii) užitočnou inováciou, EŠIF sa v súčasnosti spravujú takým spôsobom, pri ktorom sa nezohľadňujú rozdiely medzi členskými štátmi z hľadiska terajšej situácie rómskej populácie. Finančné prostriedky z EŠIF sa prideľujú medzi členské štáty na základe ukazovateľov, ktoré nemajú pre rómsku populáciu osobitný význam, napríklad celková populácia, nezamestnanosť a HDP. Domnievame sa, že tieto ukazovatele nie sú najvhodnejším spôsobom, ako určiť výšku financovania na integráciu Rómov, ktoré sa pridelí jednotlivým členským štátom.

Všetky štyri kontrolované členské štáty tiež používali integrovaný prístup k poskytovaniu finančnej podpory na integráciu Rómov

76

Uplatnenie integrovaného prístupu má pozitívny účinok na snahy o presadzovanie integrácie Rómov prostredníctvom EŠIF. Všetky vybrané členské štáty použili integrovaný prístup – na súbežné riešenie viacerých rôznych oblastí⁴⁶ – aspoň pri jednom operačnom programe spomedzi operačných programov zahŕňajúcich jeden alebo viaceré fondy⁴⁷. V tejto súvislosti bolo dobrým príkladom Rumunsko (pozri rámček 6). Na druhej strane Španielsko premárnilo príležitosť, keď nezaviedlo postupy definujúce integrovaný prístup v regionálnom OP pre Andalúziu.

Rámček 6

Pozitívny príklad integrovaného prístupu – spoločná výberová komisia v Rumunsku

S cieľom lepšie využiť štrukturálne fondy uplatnilo Rumunsko integrovaný prístup k dvom operačným programom (OP ESF Ľudský kapitál a Regionálny OP EFRR). Na jeden operačný program bolo poskytnuté spolufinancovanie z EFRR a na druhý z ESF. Obidva operačné programy mali spoločnú prioritnú os. Rumunsko zriadilo spoločnú výberovú komisiu, v ktorej boli zastúpené riadiace orgány oboch operačných programov, a tiež ďalšie tri spoločné orgány vrátane národného kontaktného miesta pre otázky Rómov a národnej rady na boj proti diskriminácii. Pre obidva operačné programy boli vyhlásené spoločné výzvy na predloženie návrhov, so spoločnými podmienkami oprávnenosti a v tých istých oblastiach činnosti. V rámci operačných programov sa tiež poskytlo doplnkové spolufinancovanie (tzn. že EFRR a ESF sa použili na rôzne projektové činnosti, ktoré sa vykonávali podobným spôsobom alebo po sebe).

Financovanie vyčlenené na opatrenia na boj proti diskriminácii

77

V článku 8 nariadenia o ESF sa uvádza, že členské štáty by mali využívať ESF na podporu iniciatív, ktorých konkrétnym cieľom je bojovať proti diskriminácii. Na poskytnutie podpory pre takéto iniciatívy sa uplatňuje investičná priorita ESF 9 bod iii) [IP 9 bod iii)] „Boj proti všetkým formám diskriminácie a presadzovanie rovnakých príležitostí“.

78

Jedenásť členských štátov zahrnulo IP 9 bod iii) aspoň do jedného zo svojich operačných programov na programové obdobie 2014 – 2020. Celková výška financovania pridelená v rámci IP 9 bod iii) predstavovala 414 mil. EUR (pozri tabuľku 7).

Tabuľka 7

Sumy pridelené v rámci IP 9 bod iii) „Boj proti všetkým formám diskriminácie a presadzovanie rovnakých príležitostí“ podľa jednotlivých členských štátov

Členský štát
Suma
(mil. EUR)
Podiel z celkového financovania z ESF pre členský štát
Podiel z celkového financovania v rámci IP 9 bod iii)

Španielsko
145
1,9 %
91 %

Grécko
99
2,7 %

Portugalsko
51
0,7 %

Slovensko¹
40
1,8 %

Česká republika¹
22
0,6 %

Poľsko
19
0,1 %

Cyprus
14
10,8 %
9 %

Írsko
11
2,0 %

Francúzsko
8
0,1 %

Belgicko
4
0,4 %

Nemecko
1
0,0 %

Spolu
414
nevzťahuje sa
100 %

1Členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa Rómov.

Zdroj: EDA, na základe údajov Komisie.

79

Spomedzi štyroch členských štátov, ktoré sme preskúmali, Španielsko začlenilo IP 9 bod iii) do siedmich operačných programov. Česká republika aj Slovensko, proti ktorým prebiehalo konanie o porušení povinnosti z dôvodu segregácie rómskych žiakov vo vzdelávacom systéme (pozri bod 37), zahrnuli IP 9 bod iii) do jedného operačného programu. Bulharsko, Maďarsko ani Rumunsko ju nezahrnuli ani do jedného. Je to nevyužitá príležitosť podporiť opatrenia na boj proti diskriminácii, ktoré mohli byť prepojené s opatreniami v rámci IP 9 bod ii), čím by sa zvýšila pravdepodobnosť, že iniciatívy na začlenenie Rómov budú účinnejšie, keďže absencia opatrení na boj proti diskriminácii sa považuje za jeden z hlavných dôvodov zlyhávania iniciatív na začlenenie Rómov.

Značné sumy financovania sa vyčleňujú na opatrenia v oblasti vzdelávania, zamestnanosti a sociálneho začlenenia

80

V rámci EŠIF sa značné sumy finančných prostriedkov vyčleňujú aj na všeobecné opatrenia v oblasti ľudského kapitálu a zo skúseností vyplýva, že tieto opatrenia sú kľúčovým nástrojom na úspešné presadzovanie integrácie Rómov, ako to dokazuje aj uznávaný „španielsky model začleňovania Rómov“⁴⁸. Podľa informácií, ktoré Komisia uverejnila vo februári 2016, sa na opatrenia v oblasti vzdelávania, zamestnanosti a sociálneho začlenenia na obdobie 2014 – 2020 z EFRR a ESF pridelilo financovanie vo výške 100 mld. EUR⁴⁹.

81

Zhruba pätina z tejto sumy, teda približne 20 mld. EUR, bola vyčlenená pre päť členských štátov, pre ktoré boli vydané špecifické odporúčania (CSR) v oblasti začleňovania Rómov (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko). Z odhadovaného podielu marginalizovaných Rómov na rôznych skupinách cieľového obyvateľstva (napr. ľudia ohrození rizikom chudoby a sociálneho vylúčenia) vyplýva, že ak sa zabezpečí rovnaký prístup, v rámci programov podporených z EŠIF sa môže v týchto krajinách spomedzi cieľových skupín obyvateľstva v prospech Rómov vynaložiť približne 500 mil. EUR ročne⁵⁰. Za toto isté obdobie sa v týchto piatich členských štátoch v rámci IP 9 bod ii) (t. j. cielené iniciatívy) sprístupní 183 mil. EUR ročne. To poukazuje na dôležitosť účinného využívania všeobecných politík na účely iniciatív v oblasti začleňovania Rómov.

Nové nástroje na zlepšenie konzultácií a spolupráce medzi verejnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti

82

Najdôležitejším nástrojom na podporu zapojenia organizácie občianskej spoločnosti do procesu plánovania a vykonávania EŠIF je európsky kódex správania pre partnerstvo⁵¹. Tento dokument obsahuje usmernenia, ktoré členským štátom pomáhajú vypracovať partnerské dohody a operačné programy EŠIF. V usmerneniach sa odporúča uplatňovať transparentné postupy s cieľom nájsť potenciálnych partnerov na spoluprácu. Ďalej sa v nich uvádza, že aj výzvy na predloženie ponúk, správy o pokroku a postupy monitorovania a hodnotenia by mali byť transparentné. Usmernenia obsahujú niekoľko osvedčených postupov týkajúcich sa pravidiel členstva v partnerstvách a interných postupov v rámci monitorovacích výborov.

83

Pokiaľ ide o operačné programy vybrané za obdobie 2014 – 2020, ktoré zahŕňali IP 9 bod ii), zasadnutia monitorovacieho výboru sa konali v prípade siedmich z deviatich operačných programov. Spolu sa uskutočnilo 14 zasadnutí a na desiatich z nich sa zúčastnili rómski zástupcovia. Zástupcovia rómskych organizácií sa zúčastnili na všetkých zasadnutiach monitorovacieho výboru operačných programov ESF (s výnimkou jedného prípadu v Maďarsku⁵²), a v prípade Bulharska sa na zasadnutí zúčastnil aj zástupca národného kontaktného miesta pre otázky Rómov.

Monitorovacie nástroje na úrovni operačných programov v programovom období 2007 – 2013 neboli vhodné na meranie výkonnosti opatrení v oblasti integrácie Rómov

Monitorovacie systémy neposkytovali v programovom období 2007 – 2013 primeraný základ pre podávanie správ o integrácii Rómov

Obmedzenia pre verejné orgány v súvislosti so zberom údajov o etnickom pôvode v niektorých členských štátoch

84

V niektorých členských štátoch existujú obmedzenia v súvislosti so zberom údajov zo strany verejných orgánov, ktoré sú zakotvené v ústave (pozri dva príklady v rámčeku 7). To sťažuje monitorovanie ukazovateľov osobitne zameraných na Rómov.

Rámček 7

Zber údajov o etnickom pôvode: právne obmedzenia

Nemecko nezbiera žiadne sociálno-ekonomické štatistické údaje ani údaje o obyvateľstve na základe etnického pôvodu od konca druhej svetovej vojny: nemecké kontaktné miesto pre otázky Rómov potvrdilo, že za žiadnu národnostnú menšinu nie sú k dispozícii špecifické údaje.

Francúzske zákony výslovne zakazujú, aby štát zbieral osobné údaje o etnickom pôvode.

85

Avšak v smernici 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a v nariadení (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov sa stanovuje niekoľko výnimiek zo zákazu spracovania osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, konkrétne keď „dotknutá osoba poskytla svoj výslovný súhlas so spracovaním týchto údajov“. Takéto ustanovenia ostávajú v návrhu všeobecného nariadenia o ochrane údajov⁵³.

86

Agentúra pre základné práva zastáva názor, že európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a uvedené právne ustanovenia EÚ na ochranu údajov dostatočne upravujú spracovanie osobných a citlivých údajov. Okrem toho nám počas nášho auditu viaceré subjekty (vrátane Komisie, FRA a siete EURoma) potvrdili, že spracovanie údajov o etnickom pôvode rozobratých na jednotlivé fragmenty nie je v žiadnom členskom štáte EÚ protizákonné⁵⁴. Dozvedeli sme sa tiež, že v prípadoch, keď je skutočne zložité zozbierať údaje o etnickom pôvode účastníkov, existujú praktické alternatívy, napríklad anonymné prieskumy, v ktorých sú náhodne vybraní respondenti požiadaní, aby identifikovali svoj pôvod, pričom tým vyjadrujú jednoznačný súhlas s postupom.

87

Avšak ani v prípadoch, keď je zber údajov o etnickom pôvode v súlade so zákonom, nie je zaručené, že tieto údaje budú spoľahlivé alebo užitočné. Napríklad v Rumunsku sa informácie o etnickom pôvode zbierali v rámci sčítania obyvateľov. Tieto údaje sa však nepoužili na účely rumunského NSIR a rumunské orgány sa namiesto nich spoliehali na odhady Rady Európy. Svedčí to o tom, že ani informácie samotného členského štátu o vlastných rómskych obyvateľoch neboli spoľahlivé.

Údaje o etnickom pôvode účastníkov sa zbierali na úrovni projektov, neboli však postúpené do monitorovacieho systému operačného programu

88

Zistili sme však, že na úrovni projektov vo všetkých štyroch kontrolovaných členských štátoch niekoľkí predkladatelia zbierali údaje o etnickom pôvode účastníkov, no tieto údaje neboli postúpené riadiacim orgánom ani sprostredkovateľským orgánom (pozri bod 118). Znamená to, že údaje o Rómoch, ktoré boli k dispozícii na úrovni projektov sa nedostali do monitorovacieho systému operačného programu.

89

Toto bol napríklad prípad Španielska. Sprostredkovateľský orgán regionálneho OP pre Andalúziu dokonca ani nevedel, ktoré projekty boli zamerané na Rómov, napriek tomu, že tieto informácie boli dostupné na úrovni projektov. Sprostredkovateľský orgán nám vedel poskytnúť len zoznam projektov zameraných na znevýhodnené skupiny obyvateľov vo všeobecnosti, bez informácií o tom, či boli do projektov zapojení rómski účastníci alebo nie. Situácia bola podobná aj v Maďarsku.

Monitorovanie operačného programu v troch zo štyroch členských štátov sťažovali nezrovnalosti pri definovaní a zaznamenávaní ukazovateľov na úrovni projektov

90

Monitorovanie operačného programu navyše v troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov (Bulharsko, Maďarsko a Rumunsko) sťažovali nezrovnalosti pri definovaní a zaznamenávaní ukazovateľov na úrovni projektov. V Rumunsku existencia troch typov ukazovateľov (programové, doplnkové a dodatkové) v čase realizácie projektov a skutočnosť, že nebolo povinné predkladať správy o žiadnom z nich, spôsobili, že proces monitorovania bol zbytočne komplikovaný a produkoval výsledky, ktoré sa ťažko porovnávali.

91

V Maďarsku sa v rámci štyroch z piatich preskúmaných projektov uvedených v prílohe II nepredkladali žiadne formálne správy o dosahovaní cieľov výsledkov, pretože projekt nezahŕňal žiadne ciele výsledkov (ciele výsledkov v skutočnosti boli stanovené, no omylom boli klasifikované ako ciele výstupov, a následne neboli vykázané ako výsledky).

Vynaložila sa snaha o zlepšenie monitorovania v programovom období 2014 – 2020, no stále pretrvávajú určité obmedzenia

92

Monitorovanie integrácie Rómov zostáva výzvou aj v období 2014 – 2020. Dostupnosť spoločných ukazovateľov je prvkom, ktorý by mohol pomôcť pri meraní napredovania opatrení na integráciu Rómov; každý fond má osobitné pravidlá na stanovenie spoločných ukazovateľov, ktoré sa musia použiť vo všetkých programoch, ktoré sa z neho financujú. V prílohe 1 nariadenia o ESF sa napríklad uvádza počet štandardizovaných ukazovateľov, ktoré sú relevantné pre programy v oblasti integrácie Rómov:

–spoločný ukazovateľ výstupov č. 15: „migranti, účastníci s cudzím pôvodom, menšiny (vrátane marginalizovaných komunít ako sú napríklad Rómovia)“,

–spoločný ukazovateľ okamžitých výsledkov č. 28: „znevýhodnení účastníci, ktorí sú v čase odchodu zapojení do hľadania práce, vzdelávania/odbornej prípravy, získavania kvalifikácie, sú zamestnaní, a to aj samostatne zárobkovo činní“,

–spoločný ukazovateľ dlhodobých výsledkov č. 32: „znevýhodnení účastníci, ktorí sú šesť mesiacov po odchode zamestnaní, a to aj samostatne zárobkovo činní“.

Tieto ukazovatele môžu byť doplnené o príslušné ukazovatele konkrétnych programov.

93

Ak sa však nestanovia ukazovatele týkajúce sa konkrétne Rómov, tieto spoločné ukazovatele nevytvoria účinný základ pre monitorovanie iniciatív v oblasti integrácie Rómov. Monitorovacie nástroje majú okrem toho stále nedostatky, čo dokonca viedlo k tomu, že súvisiace ex ante kondicionality sa splnili len čiastočne (pozri bod 74). To je dôkazom toho, ako ťažko sa vykonáva správne monitorovanie v oblasti integrácie Rómov.

94

Na zmiernenie týchto ťažkostí Komisia požiadala Agentúru pre základné práva⁵⁵, aby zriadila pracovnú skupinu pre ukazovatele, ktoré sa budú používať v oblasti integrácie Rómov. Ukazovatele boli podľa plánu stanovené do 1. januára 2016, čo umožní prijať dohodu s národnými kontaktnými miestami pre otázky Rómov (z ktorých všetky boli zapojené do pracovnej skupiny) o uplatňovaní porovnateľnej štruktúry vykazovania vo všetkých zúčastnených členských štátoch. Takisto to môže do istej miery umožniť meranie dosahu EŠIF na vykonávanie NSIR, a to najmä v členských štátoch, ktoré zosúladili opatrenia a ukazovatele za EŠIF s opatreniami a ukazovateľmi v NSIR, ako napríklad Grécko a Slovensko (pozri rámček 8). Do marca 2016 podľa Komisie 21 členských štátov súhlasilo, že otestujú tieto ukazovatele, nie je však ešte jasné, či Komisia v tejto súvislosti úspešne vyrokuje dohodu so všetkými členskými štátmi, keďže členské štáty nie sú vôbec povinné upraviť systém, ktorý používajú.

Rámček 8

Zlepšenie monitorovania iniciatív v oblasti začleňovania Rómov – pozitívny príklad zosúladenia monitorovania operačných programov s NSIR

Komisia odporučila Slovensku, aby sa finančné prostriedky z OP Ľudské zdroje použili na vykonanie opatrení prijatých v NSIR do roku 2020. Slovenské kontaktné miesto pre otázky Rómov, ktorého zástupcovia sa zúčastnili na všetkých technických a formálnych zasadnutiach s Komisiou, prispelo ku koncepcii všetkých opatrení v rámci OP Ľudské zdroje, ktoré boli osobitne zamerané na marginalizované rómske komunity. Tieto opatrenia sú v súlade s cieľmi NSIR, čo uľahčí meranie pokroku pri dosahovaní cieľových hodnôt NSIR, keďže sa odrážajú aj v samotnom operačnom programe. Projekt monitorovania a hodnotenia, ktorý Slovensko zaviedlo, sa teda použije na monitorovanie vykonávania NSIR, ako aj realizácie opatrení v rámci OP Ľudské zdroje.

Väčšina projektov sa zrealizovala podľa plánu, nie vždy sa však uplatňovali kritériá „osvedčených postupov“, ktoré prispievajú k úspešnému začleneniu Rómov, a monitorovanie výkonnosti projektov bolo zložité

95

Počas auditu sme kontrolovali aj 19 projektov v oblasti integrácie Rómov, pričom sme skúmali, ako boli pripravené, vyberané a realizované a ako sa monitorovali ich výsledky (ak sa vôbec monitorovali). Všetky preskúmané projekty sa realizovali v rámci programového obdobia 2007 – 2013. Pri každom z týchto projektov sme skúmali či:

–výberové postupy boli v súlade s konkrétnymi cieľmi a prioritami v oblasti integrácie Rómov definovanými v operačných programoch,

–sa projekty realizovali podľa plánu,

–projekty zabezpečili očakávané výsledky,

–boli zavedené monitorovacie mechanizmy na sledovanie výsledkov projektov v oblasti začleňovania Rómov.

Všetky preskúmané projekty boli v súlade s cieľmi operačných programov, cieľom výberových postupov však nebolo vybrať projekty týkajúce sa špecificky začlenenia Rómov

Výberové postupy pri niektorých operačných programoch neboli osobitne zamerané na projekty v oblasti začleňovania Rómov

96

Výberové postupy pri všetkých preskúmaných operačných programoch vo vybraných štyroch členských štátoch zabezpečovali, aby bol každý projekt v súlade s príslušnými cieľmi operačného programu. Zo šestnástich výziev na predloženie návrhov⁵⁶, ktoré sme posudzovali, sa v deviatich Rómovia uvádzali ako cieľová skupina: v troch z piatich v Bulharsku, v dvoch v Španielsku, v troch z piatich v Maďarsku a v jednej zo štyroch v Rumunsku. Zvyšných sedem projektov bolo zameraných všeobecne na znevýhodnené skupiny. Časť ďalšieho španielskeho operačného programu bola navrhnutá tak, aby mala spojitosť s Rómami. Vysvetľuje to, prečo sa v dokumentoch žiadostí k niektorým preskúmaným projektom niekedy neuvádzala zmienka o Rómoch: často sa v súlade s cieľmi operačných programov vzťahovali na širšiu skupinu ľudí, napríklad zraniteľné skupiny vo všeobecnosti.

97

Hodnotitelia spravidla nemali žiadne konkrétne skúsenosti s otázkami začleňovania Rómov, no zvyčajne mali poznatky v oblasti sociálneho začlenenia všeobecne. OP „Boj proti diskriminácii“ v Španielsku bol výnimkou. Hodnotitelia tu mali špecifické znalosti o začleňovaní Rómov.

Ukazovatele osobitne zamerané na Rómov na monitorovanie výkonnosti projektov sa nevyžadovali systematicky

98

Z našej analýzy vyplynulo, že dochádzalo aj k istým nejasnostiam v otázke, ako stanoviť ukazovatele pre monitorovanie výkonnosti projektov. V Maďarsku sa v rámci výziev na predloženie návrhov nie vždy vyžadovali ciele výsledkov (napríklad „získanie práce do šiestich mesiacov od účasti na projekte“). Ani v Španielsku neboli cieľové hodnoty pre výsledky vždy povinné. V troch prípadoch v Bulharsku sa v projektových žiadostiach niekedy ciele pre výstupy chybne kategorizovali ako ciele pre výsledky a počas výberového procesu nedošlo k oprave (pozri tiež bod 118).

99

V prípadoch, keď sa vyžadovali ciele pre výsledky, tieto sa nie vždy priamo týkali rómskeho obyvateľstva. Namiesto toho odkazovali na širšiu skupinu ľudí, napríklad „zraniteľné skupiny“. Zaznamenali sme to v operačnom programe EFRR v Bulharsku a operačných programoch ESF v Maďarsku a Andalúzii.

Príslušné zúčastnené skupiny neboli vždy primerane zainteresované

100

Zapojenie všetkých relevantných zúčastnených strán, buď do prípravy projektu alebo ako projektových partnerov, výrazne prispieva k úspechu a udržateľnosti projektov. Postupy výberu projektov však často nemotivovali k takémuto širokému zapojeniu. V našej vzorke tento problém zasiahol hlavne projekty sociálneho bývania v Bulharsku. Miestni obyvatelia sa na projekte nezúčastnili a nerealizovali sa žiadne kampane na zvýšenie povedomia, čo viedlo k neprijatiu projektových návrhov miestnou komunitou.

Projekty sa spravidla vykonávali podľa plánu

14 z 19 preskúmaných projektov dosiahlo svoje ciele z hľadiska výstupov, rozpočtu, harmonogramu a rozsahu

101

Z hľadiska výstupov, rozpočtu, harmonogramu a rozsahu splnilo 14 z 19 preskúmaných projektov svoje ciele stanovené v dohode o grante. Štyri projekty sa nezrealizovali podľa plánu z dôvodu oneskorení (dva projekty v Bulharsku) alebo zmien v ich rozsahu (jeden projekt v Bulharsku a ďalší v Rumunsku). Pri ďalšom projekte v Maďarsku boli ukazovatele aj dostupné informácie natoľko komplexné, že nebolo možné ich zosúladiť a posúdiť, či sa dosiahli ciele výstupov. Počet rómskych účastníkov sa uvádzal ako výstup pri všetkých preskúmaných projektoch, okrem dvoch.

Fotografia 1

IT miestnosť pre používateľov centra sociálnych služieb v Baia Mare (Rumunsko)

Zdroj: EDA.

V 10 z 13 projektov, ku ktorým boli k dispozícii monitorovacie údaje, boli tiež splnené ciele týkajúce sa výsledkov

102

Ciele týkajúce sa výsledkov boli stanovené pre 17 z 19 preskúmaných projektov, hoci sa nevyhnutne nevzťahovali osobitne na Rómov. Tieto ciele sa monitorovali len v 13 prípadoch. V desiatich z týchto trinástich projektov boli vo všeobecnosti ciele splnené. Osobitné ciele zamerané na rómsku populáciu boli stanovené pre štyri zo 17 projektov s cieľmi týkajúcimi sa výsledkov. V troch projektoch z týchto štyroch boli dosiahnuté ciele (jeden v Bulharsku, dva v Rumunsku a jeden v Španielsku).

Existujú náznaky, že lepší zreteľ na kritériá týkajúce sa špecificky Rómov, napríklad spoločné základné zásady (SZZ) pre začlenenie Rómov, pozitívne prispeli k výkonnosti projektov

103

Na základe preskúmania vybraných projektov sme dospeli k záveru, že lepší zreteľ na kritériá týkajúce sa špecificky Rómov by zvýšil pravdepodobnosť pozitívneho prispenia niektorých z týchto projektov k udržateľnej integrácií Rómov. Z 19 preskúmaných projektov sa 17 realizovalo po prijatí spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov Radou v júni 2009 (pozri bod 23). Nasledujúce príklady ukazujú, ako mohlo uplatnenie spoločných základných zásad ovplyvniť úspech projektu.

SZZ 2: Politiky a projekty v oblasti integrácie Rómov by sa mali výslovne, no nie výhradne zameriavať na rómsku populáciu

104

SZZ 2 stanovuje, že politiky a projekty v oblasti integrácie Rómov by sa mali výslovne, no nie výhradne zameriavať na rómsku populáciu. Mali by byť určené všeobecne pre „znevýhodnené skupiny“, mali by jasne uvádzať, že tieto skupiny zahŕňajú Rómov, a obsahovať opis konkrétnych opatrení, ktoré zabezpečia, že projekty pozitívne zasiahnu rómsku populáciu. Dobrým príkladom uplatnenia tejto zásady bol program zamestnanosti v Španielsku (pozri rámček 9).

Rámček 9

Výslovné, no nie výhradné zameranie umožnilo, aby program zamestnanosti pozitívne zasiahol rómsku populáciu (Španielsko, projekt 16)

Cieľom programu zamestnanosti OP „Lucha contra la discriminación“ (Boj proti diskriminácii) v Španielsku bolo integrovať Rómov do trhu práce. S účastníkmi sa vykonal pohovor a odporučil sa jeden z troch postupov: 1) nájdenie práce, 2) absolvovanie odborného školenia alebo 3) absolvovanie seminárov na získanie spôsobilostí potrebných na nájdenie zamestnania. Následne boli kontaktované firmy so žiadosťou o informácie o voľných pracovných miestach a možnostiach stáže.

Tento postup sa vzťahoval na znevýhodnených Rómov spolu s ostatnými ľuďmi v podobnej sociálno-ekonomickej situácii. Za celé Španielsko sa stanovil cieľ, že 70 % účastníkov malo byť rómskeho pôvodu. Vďaka ďalším iniciatívam na podnietenie rómskej účasti (ako boli opatrenia na zvýšenie povedomia) sa tento cieľ dosiahol a výsledky sa udržali počas celého trvania programu.

SZZ 3: Potreba medzikultúrneho prístupu so zapojením sprostredkovateľov a zorganizovaním kampaní na zvýšenie povedomia

105

SZZ 3 opisuje potrebu medzikultúrneho prístupu so zapojením sprostredkovateľov a zorganizovaním kampaní na zvýšenie povedomia. Uplatnenie tejto zásady je kľúčové pre zabezpečenie úspechu projektov, najmä v oblasti bývania. Chýbajúce povedomie môže kriticky ohroziť projekty, ktoré by inak mohli byť úspešné (pozri príklad v rámčeku 10).

Rámček 10

Chýbajúce zameranie z hľadiska stanovenia cieľovej skupiny a nedostatočná pozornosť venovaná kultúrnym faktorom negatívne zasiahli realizáciu projektu v oblasti zdravotnej starostlivosti (Bulharsko, projekt 4)

V Bulharsku sa realizoval projekt v rámci prioritnej osi „sociálne začlenenie“ týkajúci sa zdravotných skríningov. Projekt bol uvedený v akčnom pláne na vykonávanie NSIR. Nezahŕňal však žiadne ukazovatele vzťahujúce sa na cieľovú skupinu „zraniteľnej populácie“. Projekt bol zameraný na tri cieľové skupiny, ktorými boli „zraniteľná populácia“ (skupiny s osobitným zdravotným rizikom, osoby s postihnutím, sociálne vylúčené skupiny a komunity a zraniteľné etnické skupiny), „ľudia v produktívnom veku“ a „obyvatelia odľahlých regiónov“.

Približne 620 000 osôb bolo pozvaných, aby podstúpili skríning, avšak len zhruba 56 000 tak skutočne urobilo. Nie je známe, koľko z nich bolo z cieľových skupín. Skutočnosť, že rómska populácia nebola v tejto súvislosti priamo spomenutá, a dokonca ani cieľová skupina „zraniteľná populácia“, naznačuje, že chýbalo zameranie snahy pritiahnuť do projektu účastníkov z týchto skupín.

Širšiemu zapojeniu Rómov bránili dva faktory. Jedným bolo, že pozvánky boli zaslané v liste: negramotnosť Rómov je pomerne vysoká. A druhým bola rozšírená obava rómskych žien z lekárskych služieb pochádzajúca z historických skúseností. Na zmiernenie problému sa mohli využiť sprostredkovatelia.

SZZ 4: Dôležitosť presadzovania začlenenia Rómov vo väčšinovej spoločnosti

106

V SZZ 4 sa uvádza dôležitosť presadzovania začlenenia Rómov vo väčšinovej spoločnosti. Pri desiatich z preskúmaných projektov, ktoré mali vstup na väčšinový trh práce stanovený ako cieľ pre výsledky, sa dosiahol úspech zainteresovaním verejných aj súkromných subjektov do realizácie projektov. Štyri projekty v tomto ohľade nesplnili svoje ciele:

–V Maďarsku neboli zamestnávatelia zo súkromného sektora súčasťou troch preskúmaných projektov vo fáze ich realizácie, čo sa ukázalo ako nedostatok, pretože účastníci si následne nedokázali nájsť prácu na primárnom trhu práce. Ak si vôbec dokázali nájsť prácu, bolo to preto, že ich zamestnali verejné orgány.

–V Bulharsku jeden projekt tiež nedokázal splniť svoj cieľ, ktorým bolo, aby aspoň 8 % účastníkov uspelo na primárnom trhu práce.

107

Ďalej opatrenia v rámci španielskeho OP „Lucha contra la discriminación“ (Boj proti diskriminácii), ktorý sa v oblasti integrácie Rómov sústredil hlavne na zamestnanosť, neboli navrhnuté tak, aby pôsobili v súlade s väčšinovými politikami. Španielsky úrad pre verejné služby zamestnanosti, SEPE, sa nepodieľal na ich navrhovaní ani realizácii až do decembra 2014. Nemohli sa teda využiť skúsenosti tohto úradu pri plánovaní opatrení. A úrad navyše nemohol začleniť skúsenosti získané v rámci tohto projektu do vlastných politík.

108

Na druhej strane tri z piatich projektov preskúmaných v Rumunsku realizovala MVO, ktorej partnerom bol verejný subjekt. Vďaka tomu mohli projektoví partneri ťažiť z poznatkov toho druhého a verejným orgánom to umožnilo využiť projektové výsledky pri navrhovaní a zavádzaní svojich väčšinových politík. Sprostredkovateľský orgán napríklad po ukončení jedného projektu EFRR rozšíril jeho výsledky.

SZZ 5: Zohľadňovanie rodového hľadiska

109

SZZ 5 sa týka zohľadňovania rodového hľadiska. Pravdepodobnosť vylúčenia z väčšinovej spoločnosti je vyššia pre rómske ženy ako pre ostatné ženy a rómskych mužov. Často sú obeťami dvojnásobnej diskriminácie: diskriminácie z dôvodu pohlavia a diskriminácie z dôvodu etnického pôvodu. Rómske ženy však zohrávajú kľúčovú úlohu v podpore začleňovania, napríklad pri presadzovaní integrácie detí do vzdelávacieho systému. Celkové ciele integrácie Rómov bude veľmi ťažké dosiahnuť, ak sa nezohľadnia rodové otázky a ak programy nebudú mať dosah na ženy.

110

V Španielsku sa všetky štyri preskúmané projekty priamo venovali rodovým otázkam. Projekty úspešne zasiahli ženy, pričom podiel účastníčok sa pohyboval od 50 % do 70 %. V dvoch prípadoch sa dosiahol veľký úspech z hľadiska miery nástupu na pracovné miesto. V jednom z týchto prípadov sa dosiahla rovnaká miera zamestnanosti za ženy i za mužov (približne 24 %) a v druhom prípade, bola miera nástupu žien na pracovné miesto 90 %. Ďalší príklad úspechu je opísaný v rámčeku 11.

Rámček 11

Účasť žien na projekte v oblasti zdravotnej starostlivosti: znásobenie účinkov začlenenia (Rumunsko, projekt 12)

Jedným z hlavných cieľov projektu v oblasti zdravotnej starostlivosti v Rumunsku bolo vytvorenie siete zdravotníckych sprostredkovateľov pre rómske komunity. Projekt sa realizoval v spolupráci s rumunským Inštitútom pre verejné zdravie.

Všeobecným cieľom projektu bolo zvýšiť zamestnanosť rómskych žien a ponúknuť im lepší prístup na trh práce s cieľom vyhnúť sa sociálnemu vylúčeniu a podporiť rovnaké príležitosti.

V rámci projektu sa okrem iného vyškolilo 100 rómskych žien na prácu v 100 rómskych komunitách, ktoré dovtedy nikdy nemali zdravotníckeho sprostredkovateľa.

Projekt bol úspešný, pretože podporil začlenenie rómskych žien prostredníctvom kvalifikácií a zamestnania. Bol pozitívny aj z toho dôvodu, že uplatnenie sprostredkovateliek pravdepodobne povedie k znásobeniu účinkov začlenenia.

SZZ 6: Dôležitosť uplatnenia predchádzajúcich skúseností

111

SZZ 6 vyzdvihuje dôležitosť uplatnenia predchádzajúcich skúseností. V 14 prípadoch z 19 bola táto zásada dodržaná: predchádzajúce skúsenosti s realizáciou projektov preukázateľne zvýšili kapacity predkladateľov a niektorí z nich využili tieto znalosti pri ďalších projektoch.

112

V Španielsku projekt vzdelávania „Promociona“ vychádzal z programu zamestnanosti („Acceder“), ktorý sa úspešne vykonáva od roku 2000. MVO riadiaca tieto programy v úlohe sprostredkovateľského orgánu sa so svojou expertízou podelila s inými MVO, ktoré boli sprostredkovateľskými orgánmi pre OP „Lucha contra la discriminación“. Každá MVO sa zameriavala na inú zraniteľnú skupinu a o svoje skúsenosti sa pravidelne delila s ostatnými. Preskúmané projekty realizované v rámci OP Andalúzia prispeli k poznatkom a informáciám, ktorými disponovali verejné orgány vykonávajúce projekty, pretože všetky údaje zozbierané predkladateľmi projektov sa uchovávali v záznamoch úradu pre verejné služby zamestnanosti. Verejným orgánom to poskytlo cenný nástroj na hodnotenie politík a ďalšie plánovanie a využíva sa od začiatku programu v roku 2004.

SZZ 7: Využívanie nástrojov EÚ

113

SZZ 7 sa týka využívania nástrojov EÚ. Z podstaty všetkých preskúmaných projektov vyplýva, že do istej miery využívali nástroje EÚ, keďže bolo na ne poskytnuté financovanie z EFRR alebo ESF. Pri štyroch projektoch sa šlo ešte ďalej, keď sa na ne pridelili prostriedky z oboch fondov, čo považujeme za dobrý spôsob poskytovania integrovanej podpory. Projekt opísaný v rámčeku 12, realizovaný v Bulharsku, je toho príkladom.

Rámček 12

Použitie integrovaného prístupu zahŕňajúceho EFRR a ESF (Bulharsko, projekt 5)

Cieľom tohto projektu EFRR (pozri fotografiu 2) bolo zlepšiť začlenenie ľudí v sociálne slabých a zraniteľných situáciách zvýšením ich životnej úrovne a všeobecným skvalitnením bytového fondu obce. Sociálne bývanie malo zabezpečiť základné ubytovacie podmienky pre približne 165 sociálne zraniteľných osôb, ktoré žili v rozpadnutých, preplnených priestoroch, ktoré nezodpovedali právnym predpisom o výstavbe a plánovaní obytných budov.

V Bulharsku bolo nevyhnutné, aby boli projekty bývania integrované s poskytovaním sociálnych služieb. Vo výberových kritériách pre projekty sa preto uvádzalo, že predkladatelia by mali pre obyvateľov nových domov zabezpečiť zamestnanie, vzdelávanie a lekárske služby. Tieto sociálne služby boli súčasťou programu pod názvom INTEGRA, financovaného z ESF, zároveň s opatreniami v oblasti bývania.

Fotografia 2

Zadná strana renovovanej budovy so sociálnymi bytmi v meste Devnya (Bulharsko)

Zdroj: EDA.

SZZ 8: Zapojenie regionálnych a miestnych orgánov

114

SZZ 8 sa týka zapojenia regionálnych a miestnych orgánov, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v zavádzaní politík do praxe. Na dosiahnutie dlhodobého účinku projektov je často potrebný udržateľný zdroj financovania a niekedy podpora zo strany súkromného predkladateľa alebo verejného orgánu. Pozitívny príklad sme zistili v Rumunsku, kde bol dôležitý prvok jedného projektu postúpený národnému inštitútu pre verejné zdravie, ktorý bol aj partnerom pri realizácii tohto projektu (pozri rámček 11).

115

Desať z 19 preskúmaných projektov silne záviselo od pokračujúcej dostupnosti dlhodobého financovania z verejných zdrojov, pretože predkladateľmi projektov boli neziskové organizácie. Štyri ďalšie projekty prevzali a financovali verejné orgány a v každom z týchto prípadov sa to plánovalo od začiatku. Verejný orgán mal zaručiť dlhodobú udržateľnosť troch ďalších projektov v súlade s opisom projektu, no to sa nestalo buď z dôvodu nedostatkov v projektovom riadení (v jednom prípade v Bulharsku) alebo pre chýbajúcu trvalú finančnú podporu na miestnej úrovni (pozri rámček 13).

Rámček 13

Pre chýbajúcu udržateľnú finančnú podporu bolo ťažké zabezpečiť, aby mali úspešne zrealizované projekty pretrvávajúci dosah (Rumunsko, projekty 12 a 14)

V rámci jedného projektu bolo 210 Rómov vyškolených a prijatých na pozície miestnych rómskych expertov. Počas projektu pracovali títo experti pre miestne orgány bez mzdy. Podľa plánu mali miestne orgány prijať týchto expertov do trvalého pracovného pomeru a vyplácať im plat po skončení projektu. Čoskoro po ukončení projektu však miestne orgány vyhlásili, že to nie sú schopné zabezpečiť z dôvodu ekonomickej situácie. V dôsledku toho obce v roku 2015 prijali len 67 miestnych rómskych expertov.

V druhom projekte bolo 100 rómskych žien vyškolených za sprostredkovateľky v oblasti zdravia. Súčasťou projektu boli lobistické aktivity na miestnej úrovni zamerané na propagáciu prínosu zdravotníckych sprostredkovateliek pre komunitu a na presadenie vytvorenia príslušných pracovných miest v rámci miestnej správy. Hoci táto lobistická činnosť vyvolala vo všeobecnosti pozitívny ohlas, miera podpory, ktorú miestne orgány nakoniec poskytli pre program zdravotníckych sprostredkovateliek, nesplnila očakávania. To výrazným spôsobom zasiahlo projekt, ako aj všeobecne zabezpečenie zdravotníckych sprostredkovateliek: v roku 2015 bolo zamestnaných len približne 350 sprostredkovateliek oproti 860 v roku 2009.

Hoci oba projekty sa úspešne zrealizovali, nedostatok trvalej finančnej a inštitucionálnej podpory od miestnych orgánov obmedzil potenciálny dosah projektov na integráciu rómskeho obyvateľstva.

Posudzovanie výsledkov za obdobie 2007 – 2013 sťažovali problémy súvisiace so zberom informácií o Rómoch

116

Posudzovali sme tiež, ako predkladatelia projektov monitorovali výsledky projektov, najmä z hľadiska integrácie rómskych obyvateľov, ako aj to, či Komisia alebo členské štáty vykonávali hodnotenia, hlavne tematické hodnotenia o začleňovaní rómskej populácie alebo zraniteľných skupín.

Monitorovanie na úrovni projektov: nejednotné prístupy k zberu údajov a definíciám ukazovateľov

117

Monitorovanie úspechu projektov na integráciu Rómov nie je jednoduché, pretože naň vplývajú metodické a praktické ťažkosti súvisiace so zberom informácií o Rómoch. Tieto problémy sú predmetom analýzy v nasledujúcej časti správy. Vo väčšine prípadov (17) však predkladatelia dokázali zozbierať informácie o počte rómskych účastníkov na ich projektoch a niekedy dokonca aj o výsledkoch, ktoré títo účastníci dosiahli, napríklad z hľadiska získania pracovného miesta. Monitorovanie tohto typu sa zvyčajne vykonávalo po skončení projektu, no pri niektorých dlhodobých projektoch tiež v priebehu ich realizácie.

118

Pri 14 z týchto 17 projektov sa údaje o etnickom pôvode zbierali tak, že účastníci sami identifikovali svoju etnickú príslušnosť. V jednom ďalšom projekte sa neuvádzali žiadne informácie o tom, ako sa zozbierali údaje o účastníkoch. V dvoch iných projektoch sa takéto údaje vôbec nezbierali (jeden v Bulharsku a ďalší v Rumunsku). Kvalitu monitorovania zhoršovali tieto hlavné nedostatky:

–po prvé pri 13 z 19 preskúmaných projektov sa zaznamenané výsledky netýkali osobitne integrácie Rómov, ale skôr prínosu pre širšiu cieľovú skupinu, napríklad všeobecne „zraniteľné skupiny“; ak bola cieľová skupina vôbec vymedzená. Údaje o zapojení Rómov boli v skutočnosti k dispozícii, no nie vždy sa odovzdávali riadiacemu alebo sprostredkovateľskému orgánu (pozri bod 88). Z toho vyplýva, že informácie predložené riadiacim orgánom neobsahovali žiadne spoľahlivé zistenia o konkrétnom prispení projektov k začleňovaniu marginalizovaných Rómov,

–po druhé, ak sa v rámci projektov zbierali údaje o etnickom pôvode, použitá metodika nebola jednotná vo všetkých členských štátoch a dokonca ani v projektoch v rámci jednotlivých členských štátov. V šiestich prípadoch sa účastníkom položila otázka, či majú rómsku etnickú príslušnosť, a odpoveďou boli možnosti áno/nie. V ďalších šiestich prípadoch si mohli účastníci vybrať zo zoznamu zraniteľných skupín, do ktorých patrili. V iných dvoch prípadoch si účastníci mohli zvoliť len jednu konkrétnu identitu, etnickú alebo štátnu príslušnosť. Nebolo teda možné, aby sami seba identifikovali napríklad ako Maďarov a zároveň Rómov, hoci keby mali príležitosť, je možné, že by vyjadrili príslušnosť k obom skupinám. Z toho vyplýva, že zozbierané údaje neboli nevyhnutne vyčerpávajúce,

–po tretie sa ukazovatele klasifikovali rozdielne v rôznych členských štátoch a niekedy aj v rámci konkrétnej krajiny. Napríklad štyri preskúmané maďarské projekty nemali žiadne formálne ukazovatele výsledkov. Ukazovatele výstupov však obsahovali ukazovatele, ktoré mali byť správne klasifikované ako ukazovatele výsledkov, napríklad úspešné ukončenie vzdelávacích kurzov. V Bulharsku boli tri ukazovatele výsledkov v rámci troch projektov kópiou ukazovateľov výstupov projektov, napríklad počet zorganizovaných kampaní alebo zdravotných skríningov vykonaných v rámci projektu. V Rumunsku bol ukazovateľ týkajúci sa zamestnanosti klasifikovaný v jednom prípade ako ukazovateľ výstupov a v inom ako ukazovateľ výsledkov.

Hodnotenia čiastočne kompenzovali chýbajúce monitorovanie na úrovni operačných programov zamerané osobitne na Rómov

119

Hoci hodnotenia neposkytujú vždy ucelený obraz, môžu slúžiť ako základ pre určité závery. Hodnotenia podpory poskytnutej z EFRR a ESF a zameranej na integráciu marginalizovaných Rómov (aj keď niekedy v rámci väčšieho hodnotenia týkajúceho sa znevýhodnených skupín) vykonávali všetky štyri kontrolované členské štáty aj Komisia.

120

V týchto hodnoteniach sa uvádzali údaje, ktoré neboli obsiahnuté v monitorovacích správach, čo umožnilo získať užitočné informácie o dosiahnutom pokroku:

–Napríklad v roku 2011 sa v hodnotení pre GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie dospelo k záveru, že účasť Rómov na opatreniach financovaných z ESF sa zvýšila zo 100 000 osôb rómskeho pôvodu za celé obdobie 2000 – 2006 na 110 000 v prvých dvoch rokoch programového obdobia 2007 – 2013⁵⁷. To však nemalo trvalý vplyv na zníženie nezamestnanosti rómskych obyvateľov, ani napriek zvýšenému príspevku ESF na podporu účasti na trhu práce. V hodnotení sa upozorňovalo, že opatrenia, ktoré sú zamerané výhradne na zamestnanosť, samotné pravdepodobne nevyriešia komplexné prekážky, ktoré stoja v ceste začleneniu Rómov. Vyzdvihla sa v ňom tiež dôležitosť celkového prístupu k presadzovaniu začlenenia Rómov, ktorým sa riešia širšie bariéry pre ich začlenenie, najmä v oblastiach vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a bývania.

–V roku 2013 sa v Španielsku vykonalo hodnotenie na posúdenie dosahu OP „Lucha contra la discriminación“ (Boj proti diskriminácii) v období 2006 až 2011⁵⁸. Jeho záverom bolo, že investície do integrácie zraniteľných skupín na trhu práce mali mnohé pozitívne účinky vrátane ekonomických. V hodnotení sa uvádza, že celková návratnosť každého eura investovaného do týchto opatrení bola 1,38 EUR.

24Rozhodnutia Rady z 30. marca 1998 a zo 6. decembra 1999 o zásadách, prioritách, strednodobých cieľoch a podmienkach obsiahnutých v Partnerstve pre vstup s Bulharskou republikou, Českou republikou, Maďarskou republikou, Rumunskom a Slovenskou republikou.

25Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 437/2010 z 19. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 132, 29.5.2010, s. 1).

26COM(2011) 173 final.

27Rada v zložení zamestnanosť, sociálna politika, zdravie a spotrebiteľské záležitosti.

28Rovnaké zaobchádzanie je horizontálnou zásadou rámca EÚ a vníma sa ako nevyhnutný predpoklad účinného začlenenia Rómov. V rámci EÚ sa výslovne uvádza, že „členské štáty musia v prvom rade zabezpečiť, aby Rómovia neboli diskriminovaní, ale aby sa s nimi zaobchádzalo ako s ostatnými občanmi EÚ s rovnakým prístupom k základným právam, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv EÚ“, Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020, s. 2.

29Odporúčanie Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch.

30Smernica Rady 2000/43/ES („smernica o rasovej rovnosti“), smernica Rady 2000/78/ES („smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní“).

31Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1).

32ROMACT má za cieľ zvýšiť ústretovosť a zodpovednosť miestnych orgánov, a najmä zvolených zástupcov a vyšších štátnych úradníkov, voči marginalizovaným rómskym komunitám. Zameriava sa na vytvorenie trvalého politického odhodlania, ktoré zabezpečí udržateľné plány a opatrenia na začlenenie Rómov (pozri tiež http://coe-romact.org/).

33ROMED pozostáva z dvoch fáz. Prvou fázou programu ROMED bolo viesť iniciatívu na vyškolenie sprostredkovateľov, ktorí by poskytovali kvalitnú mediáciu medzi rómskymi komunitami a miestnymi orgánmi. Od začiatku programu v roku 2011 bolo vyškolených vyše 1300 sprostredkovateľov v 22 krajinách. Druhá fáza ROMED, ktorá začala v roku 2013, je zameraná na miestnu situáciu a konkrétne na otázku, ako môže mediácia stimulovať účasť rómskych komunít na inkluzívnejšej a demokratickejšej správe vecí verejných vo vybraných obciach v 11 krajinách, ktoré sú členmi Rady Európy (pozri tiež http://romed.coe-romact.org/).

34Okrem Malty, ktorá uvádza, že nemá rómskych občanov.

35Národná stratégia pre sociálne začlenenie – extrémna chudoba, chudoba detí, Rómovia. V Maďarsku sa stratégia nevzťahovala len na Rómov, no pre jasnejšie pochopenie sa na ňu bude ďalej odkazovať ako na NSIR.

36Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1783/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 1).

37COM(2011) 173 final, s. 9.

38Napr. španielske kontaktné miesto uviedlo vo výročnej správe pre Komisiu za rok 2014, že je výzvou prideliť dodatočné zdroje národným kontaktným miestam na zabezpečenie primeraného vykonávania NSIR.

39Monitorovacia správa občianskej spoločnosti o vykonávaní NSIR a desaťročného akčného plánu v roku 2012 v Bulharsku, s. 9.

40Zvyšovanie prispôsobivosti pracovníkov a firiem, podnikov a podnikateľov; zlepšovanie prístupu k zamestnaniu a trvalá udržateľnosť; zlepšenie sociálneho začlenenia znevýhodnených osôb; zlepšovanie ľudského kapitálu.

41Zahŕňa tieto investičné kategórie: vzdelávanie, zdravotná starostlivosť, starostlivosť o deti, bývanie a iná sociálna infraštruktúra.

42How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions – Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion (Ako zahrnúť oblasť začleňovania Rómov do všeobecných programov, projektov a intervenčných opatrení – Posilnenie odovzdávania poznatkov v oblasti politík na začleňovanie Rómov), Vzdelávacia sieť Európskeho sociálneho fondu (ESF).

43Bulharsko, Česká republika, Grécko, Francúzsko, Taliansko, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko.

44Článok 4 ods. 1 všetkých troch nariadení.

45Článok 2 ods. 33 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013: „‚použiteľná ex ante kondicionalita‘ je konkrétny a presný vopred definovaný rozhodujúci faktor, ktorý je nevyhnutným predpokladom na účinné a efektívne splnenie konkrétneho cieľa v rámci investičnej priority alebo priority Únie, má k nim priamu a konkrétnu väzbu a má na ne priamy vplyv“ (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

46Pre integráciu Rómov sú relevantnými oblasťami bývanie, vzdelávanie, zdravotná starostlivosť, sociálne záležitosti, zamestnanosť a bezpečnosť, ako aj opatrenia na odstránenie segregácie

47Maďarsko.

48Rodríguez Cabrero, G., Promoting Social Inclusion of Roma. A Study of National Policies. Spain (Presadzovanie sociálneho začlenenia Rómov. Štúdia o vnútroštátnych politikách, Španielsko), Univerzita v Alcalá v mene EK, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, júl 2011.

49Odhaduje sa, že z toho 33 mld. EUR sa prideľuje na opatrenia v oblasti vzdelávania, 34 mld. EUR na opatrenia zamestnanosti a 33 mld. EUR na opatrenia v oblasti sociálneho začlenenia.

50Adam Kullmann: Litmus Test of Effective Use of Structural Funds, Supporting Structural Reforms of Basic Public Services to Promote Roma Inclusion (Zaťažkávacia skúška účinného využívania štrukturálnych fondov na podporu štrukturálnych reforiem základných verejných služieb na presadenie začlenenia Rómov), EStIF, 2015, s. 231.

51Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014.

52V prípade Maďarska, kde na zasadnutí monitorovacieho výboru nebol prítomný žiadny zástupca Rómov, bola ich absencia a potreba zastúpenia predmetom diskusie počas daného zasadnutia.

53V januári 2012 Komisia navrhla komplexnú reformu pravidiel EÚ na ochranu údajov, ktorých ústredným prvkom je všeobecné nariadenie o ochrane údajov. 18. decembra 2015 Výbor pre stálych predstaviteľov podporil nariadenie a 12. februára 2016 Rada potvrdila túto dohodu. Všeobecné nariadenie o ochrane údajov začne platiť od 25. mája 2018. Jedným z rozdielov medzi smernicou a nariadením v otázke citlivých údajov je, že v nariadení sa definícia citlivých údajov rozširuje o genetické údaje, biometrické údaje a údaje týkajúce sa sexuálnej orientácie. Druhým rozdielom je vynechanie termínu „závažný verejný záujem“. Nariadenie odkazuje na výnimku zo spracovania údajov potrebnú na „výkon úloh realizovaných vo verejnom záujme“ a uvádza ich do súvisu s potrebou vhodných opatrení „na zabezpečenie legitímnych záujmov dotknutej osoby“.

54Fundación Secretariado Gitano, Technický sekretariát siete EURoma, Tackling Roma Needs in the 2014 – 2020 Structural Funds Programming Period - Guide to improve the planning process (Riešenie potrieb Rómov v programovom období štrukturálnych fondov 2014 – 2020 – Usmernenie k zlepšeniu procesu plánovania), máj 2013, s. 65.

55Mandát stanovený v oznámení Komisie o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov [COM (2011) 173 final].

56Týchto 19 projektov bolo vybraných na základe spomenutých 16 výziev na predloženie návrhov.

57Tematická správa o Rómoch, ktorú zadalo na vypracovanie GR EMPL a realizovaná v roku 2011. Táto správa je súčasťou väčšej štúdie pod názvom Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities (Hodnotenie podpory z ESF na zlepšenie prístupu na trh práce a sociálne začlenenie migrantov a etnických menšín).

58El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable. Evaluación de Impacto del Programa Operativo Plurirregional Lucha Contra la Discriminación (Zamestnávanie zraniteľných osôb: výnosná sociálna investícia. Hodnotenie dosahu multiregionálneho operačného programu Boj proti diskriminácii), vykonané pod vedením Gregoria Rodrígueza Cabrera, 2013.

Závery a odporúčania

121

V programovom období 2007 – 2013 posudzovanie rozsahu prispenia štrukturálnych fondov k začleňovaniu marginalizovaných rómskych komunít sťažovala skutočnosť, že ciele sa často netýkali priamo Rómov, ako aj z dôvodu následného zlyhania vybraných členských štátov zaznamenávať spoľahlivé a porovnateľné údaje špecificky o rómskych príjemcoch, dostupnom financovaní a dosiahnutom pokroku. V prípadoch, keď boli údaje k dispozícii, príspevok projektov financovaných zo štrukturálnych fondov k integrácii rómskej populácie do určitej miery závisel od toho, či boli dodržané konkrétne faktory dôležité pre úspešnú integráciu Rómov pri formulovaní politík a pri navrhovaní, výbere a realizácii projektov.

122

V programovom období 2014 – 2020 sa zlepšila koncepcia a kritériá priorít financovania. Integrácia Rómov sa jasne spomína v legislatíve k EŠIF. Investičná priorita na ňu odkazuje a členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa integrácie Rómov, sú povinné vyčleniť finančné prostriedky na jej podporu. A napokon nový prístup legislatívy k EŠIF zameraný na výsledky zavádza monitorovací rámec, ktorý má v konečnom dôsledku zlepšiť kvalitu údajov, ktoré možno zbierať. Zatiaľ je však príliš skoro na to, aby sa dalo zmysluplne posúdiť, ako sa to vykonáva.

123

Napriek dosiahnutému pokroku stále zostávajú určité prekážky a dilemy. Pre EŠIF to sťažuje maximalizáciu ich dosahu na integráciu Rómov. Tieto nedostatky sú opísané v nasledujúcej časti spolu s odporúčaniami na ich riešenie.

Z hľadiska zavedených stratégií na úrovni EÚ a členských štátov sa urobil pokrok, no väčšina zlepšení sa dosiahla príliš neskoro na to, aby mala vplyv na programové obdobie 2007 – 2013

124

Komisia urobila v poslednom desaťročí výrazný pokrok pri formulovaní politických iniciatív EÚ na podporu integrácie Rómov. Od roku 2011 venuje integrácii Rómov väčšiu pozornosť a od členských štátov požaduje, aby vypracovali NSIR a zriadili národné kontaktné miesta pre otázky Rómov. Prišlo to však príliš neskoro na to, aby to ovplyvnilo koncepciu operačných programov EFRR a ESF a výber projektov v programovom období 2007 – 2013 (pozri body 29 až 34 a 38 až 40).

125

NSIR a neskôr aj odporúčanie Rady z roku 2013 pretransformovali integráciu Rómov z problematiky, ktorá sa riešila výhradne prostredníctvom politík, na politický záväzok členských štátov odrážajúci prijaté ustanovenia na ochranu ľudských práv. S touto zmenou sa boj proti diskriminácii stanovil za kľúčovú oblasť, ktorá si vyžaduje opatrenia zo strany členských štátov (pozri body 35 až 37 a 43 až 45).

126

Pri audite sa zistilo niekoľko nedostatkov v súvislosti s NSIR:

–v prvom rade sa v národných stratégiách neuvádza, aká miera financovania je potrebná na realizáciu navrhovaných opatrení na začlenenie Rómov. Ďalej v nich nie je zmienka ani o sume, ktorá je k dispozícii na tieto opatrenia zo štátnych rozpočtov ani z rozpočtu EÚ (prostredníctvom EFRR a ESF) (pozri bod 47),

–po druhé v stratégiách sa nevenuje dostatočná pozornosť boju proti diskriminácii ani protirómskym postojom a správaniu (anti-gypsyism). V žiadnom z NSIR, ktoré sme preskúmali, sa nespomínajú protirómske postoje a správanie ako špecifická forma diskriminácie. V žiadnom z preskúmaných operačných programov nie je o nich zmienka a nezaznamenali sme takmer žiadne projekty, ktoré by sa konkrétne týkali tohto aspektu. Komisia doteraz od členských štátov nevyžadovala, aby v súvislosti s bojom proti diskriminácii vymedzili merateľné ciele. Absencia takýchto cieľov dáva priestor na to, aby sa zakorenila inštitucionálna diskriminácia alebo aby sa nekontrolovane rozvíjala, čo môže významne ohroziť účinnosť projektov integrácie Rómov vrátane tých, ktoré sa spolufinancujú z rozpočtu EÚ (pozri body 34 až 44 a 54),

–po tretie pri vypracúvaní NSIR vo vybraných členských štátoch sa nie vždy zohľadňovala potreba aktívnej účasti organizácií občianskej spoločnosti, a najmä zástupcov samotnej rómskej komunity. Neschopnosť zapojiť organizácie občianskej spoločnosti a rómsku komunitu do každej fázy procesu ohrozuje účinnosť politík a projektov (pozri bod 46),

–a napokon úlohu národných kontaktných miest pre otázky Rómov niekedy oslaboval nesúlad medzi ich zdrojmi a povinnosťami (pozri body 48 až 50).

127

Od roku 2012 sa na upriamenie pozornosti na rôzne problémy, napríklad segregáciu vo vzdelávaní, využívajú odporúčania pre jednotlivé krajiny (CSR). Členské štáty musia v programovom období 2014 – 2020 dodržiavať tieto odporúčania pri využívaní EŠIF. V súlade s odporúčaním Rady o opatreniach na účinnú integráciu Rómov budú členské štáty od roku 2016 povinné poskytovať informácie o boji proti diskriminácii a protirómskym postojom a správaniu. Na základe výsledných informácií Komisia získa viac poznatkov o pokroku v jednotlivých členských štátoch (pozri bod 36).

Odporúčanie 1

Členské štáty by pri revízii alebo úprave NSIR mali:

a)určiť, aká miera financovania je potrebná na realizáciu opatrení na začlenenie Rómov navrhnutých v stratégii. V NSIR by sa malo uviesť financovanie, ktoré je k dispozícii na takéto opatrenia zo štátneho rozpočtu a prostredníctvom EFRR a ESF i z rozpočtu EÚ. Členské štáty by mali tiež formálne prisľúbiť, že zabezpečia, aby úsilie v súvislosti s vykonávaním opatrení v prospech integrácie Rómov neohrozili krátkodobé zmeny politických priorít;

b)zahrnúť ukazovatele a cieľové hodnoty týkajúce sa boja proti diskriminácii, a konkrétnejšie boja proti protirómskym postojom a správaniu. V programovom období 2014 – 2020 by sa tieto ukazovatele mali zohľadniť aj pri navrhovaní opatrení na podporu začleňovania marginalizovaných rómskych komunít v rámci EŠIF tak, ako sa to požaduje v smernici o rasovej rovnosti;

c)zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a vykonávaní opatrení na integráciu Rómov systematicky konzultovalo s organizáciami občianskej spoločnosti vrátane zástupcov Rómov;

d)podrobnejšie definovať úlohu národných kontaktných miest pre otázky Rómov vo vzťahu k NSIR a zabezpečiť, aby ich právomoci a zodpovednosť boli úmerné zdrojom, ktoré majú k dispozícii.

Odporúčanie 2

a)Komisia by sa pri posudzovaní príslušných operačných programov mala uistiť, že opatrenia vykonávané v rámci EŠIF majú inkluzívny charakter a obsahujú ustanovenia zamerané na boj proti segregácii. Segregačné konanie by sa malo jasne opísať a explicitne vylúčiť z financovania v rámci EŠIF (a nie len spomenúť v odôvodneniach), a v tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť projektom v oblasti vzdelávania a bývania. Pomohlo by to posilniť vzťah medzi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a využívaním EŠIF.

b)Komisia by mala na zasadnutiach výboru na monitorovanie operačných programov plne využiť informácie uvedené v správach, ktoré sú členské štáty povinné od roku 2016 predkladať v súlade s odporúčaním Rady o opatreniach na účinnú integráciu Rómov, ako aj zistenia vyplývajúce z týchto informácií. Cieľom je zabezpečiť, aby sa problematické záležitosti identifikované v správach riešili pomocou financií EŠIF a/alebo členských štátov (napr. presunom finančných prostriedkov na oblasti, v ktorých sa zistili nedostatky).

Opatreniam na integráciu Rómov sa v období 2014 – 2020 venovalo viac pozornosti ako v období 2007 – 2013

128

Napriek chýbajúcemu zameraniu programového obdobia 2007 – 2013 na integráciu Rómov sa vo vybraných operačných programoch spomínala potreba podporiť začleňovanie rómskej populácie. Podobne sa v rámci väčšiny výziev na predloženie návrhov uvádzali Rómovia ako cieľová skupina alebo sa spomínala potreba podporiť ich sociálne začlenenie. Celkovo však koncepcia EFRR a ESF v programovom období 2007 – 2013 nebola vhodná pre opatrenia v oblasti začleňovania Rómov: operačné programy obsahovali len málo ukazovateľov osobitne zameraných na Rómov a napriek tomu, že v posudzovaných výzvach na predloženie návrhov sa marginalizovaná rómska populácia uvádzala ako cieľová skupina, nestanovovali sa v nich také výberové postupy, pri ktorých by sa zohľadnili špecifické požiadavky na projekty pre Rómov, napríklad uplatnenie kritérií „osvedčených postupov“ v oblasti integrácie Rómov (ako je 10 SZZ Rady) alebo financovanie dlhodobých projektov. Za žiadne operačné programy EFRR či ESF, ktoré sme preskúmali, neboli k dispozícii finančné informácie o podpore pre oblasť integrácie Rómov (pozri body 59, 61 až 65 a 96).

129

Niekoľko z týchto nedostatkov sa rieši v období 2014 – 2020. Konkrétne legislatíva k EŠIF obsahuje priamu zmienku o integrácii Rómov a zlepšili sa špecifické priority financovania. Na základe najnovších informácií, ktoré oznámila Komisia, sa dá odhadnúť, že na opatrenia zamerané na marginalizované komunity (akou sú Rómovia) sa vyčlení približne 1,5 mld. EUR. Medzi ďalšie zlepšenia patrí vydanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny (CSR) týkajúcich sa špecificky Rómov a lepšie zosúladenie rámca EŠIF s politickými prioritami EÚ (vrátane priorít v oblasti integrácie Rómov), zavedenie spoločných ukazovateľov relevantných pre programy integrácie Rómov či vydanie usmernení Komisiou, napríklad k používaniu finančných prostriedkov z EŠIF na riešenie územnej segregácie, ako aj segregácie v školstve. Členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa integrácie Rómov, sú povinné vyčleniť finančné prostriedky z EFRR a ESF na jej podporu (pozri body 66 až 83 a 92 až 94).

130

Domnievame sa však, že na úrovni Komisie i členských štátov sú potrebné snahy, ktorými by sa zaistilo, aby tieto zmeny vyústili do projektov, ktoré v praxi lepšie prispejú k integrácii Rómov: vzťahuje sa to najmä na kritériá používané na výber najlepších projektov v oblasti začleňovania Rómov a na systémy monitorovania operačných programov na obdobie 2014 – 2020 (pozri body 88, 89 a 92 až 94).

131

Okrem toho spôsob nastavenia EŠIF, a najmä ESF, bráni maximalizácii dosahu na sociálne začlenenie Rómov. V súvislosti s ukazovateľmi, ktoré sa používajú na rozdelenie finančných prostriedkov z EŠIF medzi členské štáty, sa ignorujú rozdiely súčasnej situácie, v ktorej sa nachádza rómska populácia (pozri body 60 a 75).

Odporúčanie 3

Členské štáty by pri zverejňovaní výziev na predkladanie návrhov a výbere projektov mali uplatňovať kritériá „osvedčených postupov“ v oblasti integrácie Rómov (napr. desať spoločných základných zásad Rady). Vo vhodných prípadoch by sa mali zorganizovať výzvy na predkladanie návrhov s cieľom vybrať dlhodobé projekty v prospech marginalizovaných rómskych komunít. A napokon, vždy, keď je to možné, by sa pridelenie financovania z EŠIF malo podmieniť udržateľnosťou projektov po ich ukončení, a to bez ďalšieho financovania z EÚ. Tieto aspekty by sa mali vziať do úvahy aj pri úprave operačných programov na obdobie 2014 – 2020.

Odporúčanie 4

Komisia by mala zabezpečiť, aby sa v nasledujúcom programovom období alebo pri revízii operačných programov ciele týkajúce sa integrácie Rómov uvedené v NSIR vo vhodných prípadoch odrážali na všetkých operačných úrovniach v rámci EŠIF. V tejto súvislosti by mala zaistiť, aby sa spoľahlivo zbierali údaje, ktoré by umožnili monitorovať a hodnotiť napredovanie jednotlivých projektov na všetkých úrovniach riadenia.

Odporúčanie 5

Členské štáty by mali vo vhodných prípadoch doplniť všeobecné ukazovatele výstupov a výsledkov stanovené v právnych predpisoch pre EŠIF o ukazovatele vzťahujúce sa špecificky na Rómov. Tieto ukazovatele by mali byť v súlade s tými, ktoré sú stanovené v NSIR a následne by sa mali použiť pri monitorovaní operačných programov na obdobie 2014 – 2020. Mohli by vychádzať z ukazovateľov vytvorených Agentúrou pre základné práva v roku 2016.

Odporúčanie 6

Členské štáty by mali vzhľadom na prípravy na nasledujúce programové obdobie zvážiť spoločný postup v snahe zabezpečiť právnu istotu v otázke využívania ESF na financovanie akýchkoľvek opatrení sociálneho začlenenia bez ohľadu na prepojenie na zamestnanosť. Odstránenie právnej neistoty by členským štátom umožnilo v plnej miere využiť ESF na účely sociálneho začlenenia, okrem iného aj prostredníctvom opatrení na odstraňovanie diskriminácie.

Odporúčanie 7

Komisia by mala zvážiť navrhnutie zmien právnych predpisov pre EŠIF, aby zabezpečila, aby sa pri rozdeľovaní finančných prostriedkov medzi jednotlivé členské štáty počnúc rokom 2020 zohľadňovali osobitné ukazovatele sociálneho začlenenia: najmä podiel marginalizovaných skupín, ako sú Rómovia, na celkovom obyvateľstve. Mala by zaistiť, aby sa akékoľvek dodatočné finančné prostriedky z EŠIF, ktoré členské štáty dostanú v dôsledku týchto zmien, vyčlenili na konkrétny účel, a to na podporu marginalizovaných komunít.

Väčšina projektov sa zrealizovala podľa plánu, nie vždy sa však uplatňovali kritériá „osvedčených postupov“, ktoré prispievajú k úspešnému začleneniu Rómov, a monitorovanie výkonnosti projektov bolo zložité

132

Väčšina projektov EFRR a ESF preskúmaných v priebehu auditu dosiahla svoje všeobecné ciele, no tieto sa často netýkali špecificky Rómov. Dospeli sme tiež k záveru, že pri projektoch, ktoré boli vybrané v súlade s kritériami „osvedčených postupov“ prijatými Radou, tzv. spoločnými základnými zásadami (SZZ) pre začlenenie Rómov, bola väčšia pravdepodobnosť, že účinne prispejú k integrácii rómskeho obyvateľstva (pozri body 104 až 115).

133

Ďalej sme zistili, že monitorovanie napredovania projektov týkajúcich sa integrácie Rómov bolo zložité, hlavne z dôvodu nedostatkov v súvislosti s dostupnosťou a kvalitou údajov o rómskych účastníkoch. Chýbajúce komplexné a spoľahlivé údaje predstavujú problém nielen z hľadiska projektov, ale aj v súvislosti s tvorbou politík na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni. Ak sa neurobia okamžité kroky, situácia sa nezmení ani v období 2014 – 2020 (pozri body 51, 84 až 94 a 117 až 120).

Odporúčanie 8

a)Komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi na vytvorení spoločnej metodiky, ktorá v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami a legislatívou EÚ vrátane existujúcich možných výnimiek poskytne relevantné údaje o rómskej populácii na účely monitorovania ich sociálneho začlenenia. Tento krok by sa mal urobiť najneskôr pri príprave nasledujúceho programového obdobia.

b)Komisia by mala povzbudiť členské štáty, aby počas dvoch nasledujúcich rokov zozbierali komplexné štatistické údaje o etnickom pôvode, a to v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami a legislatívou EÚ vrátane existujúcich možných výnimiek. Eurostat by mohol príslušné otázky zahrnúť do prieskumov, napríklad do výberového zisťovania pracovných síl a do štatistiky Európskej únie o príjmoch a životných podmienkach.

Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 4. mája 2016.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

Prílohy

Príloha I

Preskúmané operačné programy

Členský štát
Operačný program 2007 – 2013
Operačný program 2014 – 2020

Bulharsko
2007BG161PO001 OP „Regionálny rozvoj“ (EFRR)
2007BG051PO001 OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ (ESF)
2014BG16RFOP001 OP „Rastúce regióny“ (EFRR)
2014BG05M9OP001 OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ (ESF)
2014BG05M2OP001 OP „Inteligentné vzdelávanie pre udržateľný rast“ (ESF)

Maďarsko
2007HU05UPO001 OP „Sociálna obnova“ (ESF)
2014HU16M0OP001 OP „Hospodársky rozvoj a inovácie“ (OP s viacerými fondmi, ESF a EFRR)
2014HU05M2OP001 OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ (OP s viacerými fondmi, ESF a EFRR)

Rumunsko
2007RO051PO001 Odvetvový OP pre rozvoj ľudských zdrojov (ESF)
2007RO161PO001 Regionálny OP (EFRR)
2014RO05M9OP001 OP Ľudský kapitál (ESF)
2014RO16RFOP002 Regionálny OP (EFRR)

Španielsko
2007ES05UP0002 OP „Boj proti diskriminácii“ (ESF)
2007ES051P0005 Regionálny OP „ESF 2007 – 2013 Andalúzia“
2014ES05SFOP012 OP „Sociálne začlenenie a sociálne hospodárstvo“ (ESF)
2014ES05SFOP022 Regionálny OP „ESF 2014 – 2020 Andalúzia“ (ESF)

Zdroj: EDA.

Príloha II

Orgány riadiace štrukturálne fondy v kontrolovaných členských štátoch

Bulharsko
ESF
EFRR

Projekt 1
Projekt 2
Projekt 3
Projekt 4
Projekt 5

Riadiaci orgán
Riadiaci orgán pre ESF
(ministerstvo práce a sociálnej politiky)
Riadiaci orgán pre EFRR
(ministerstvo regionálneho rozvoja a verejných prác)

Sprostredkovateľský orgán
Nevzťahuje sa; príjemcom je riadiaci orgán
Ministerstvo školstva a vedy
Verejný orgán
(agentúra pre sociálnu pomoc)
Verejný orgán
(agentúra pre sociálnu pomoc)
Pre tento OP EFRR sa neplánujú žiadne sprostredkovateľské orgány

Príjemca projektu
Ministerstvo práce a sociálnej politiky
MVO
Verejný orgán
(obec Dupnitsa)
Ministerstvo zdravotníctva
Verejný orgán
(obec Devnya)

Maďarsko
ESF

Projekt 6
Projekt 7
Projekt 8
Projekt 9
Projekt 10

Riadiaci orgán
Riadiaci orgán pre ESF
(ministerstvo ľudských zdrojov)

Sprostredkovateľský orgán
neexistuje

Príjemca projektu
Ministerstvo národného hospodárstva
Verejný orgán
(väzenie v Balassagyarmate)
Verejný orgán
(obec Ózd)
MVO

Rumunsko
ESF
EFRR

Projekt 11
Projekt 12
Projekt 13
Projekt 14
Projekt 15

Riadiaci orgán
Riadiaci orgán pre ESF
(ministerstvo fondov EÚ)
Riadiaci orgán pre EFRR
(ministerstvo regionálneho rozvoja a verejnej správy)

Sprostredkovateľský orgán
Regionálny sprostredkovateľský orgán (severo-západná oblasť)
(útvar ministerstva práce)
Regionálny sprostredkovateľský orgán (Bukurešť)
(útvar ministerstva práce)
Ministerstvo školstva
(vystupujúce ako sprostredkovateľský orgán)
Regionálny sprostredkovateľský orgán (severo-západná oblasť)
(útvar ministerstva práce)
Regionálny sprostredkovateľský orgán (severo-západná oblasť)
(útvar ministerstva regionálneho rozvoja a verejnej správy)

Príjemca projektu
MVO
Verejný orgán
(Národná agentúra pre Rómov)
Verejný orgán
(sociálne služby obce Baia Mare)

Španielsko
ESF (OP Boj proti diskriminácii)
ESF (OP Andalúzia)

Projekt 16
Projekt 17
Projekt 18
Projekt 19

Riadiaci orgán
Riadiaci orgán pre ESF
(ministerstvo práce a sociálneho zabezpečenia)

Sprostredkovateľský orgán
Nadácia
Regionálny sprostredkovateľský orgán
(Junta de Andalucia)

Príjemca projektu
MVO

Zdroj: EDA.

Príloha III

Spoločné základné zásady (SZZ) pre začlenenie Rómov

O desiatich spoločných základných zásadách sa rokovalo na prvom zasadnutí európskej platformy pre začleňovanie Rómov v roku 2009 v Prahe. Následne boli začlenené v podobe prílohy do záverov zo zasadnutia Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti dňa 8. júna 2009.

1.Konštruktívne, pragmatické a nediskriminačné politiky

V rámci politík, ktorých cieľom je presadzovať začleňovanie Rómov, sa dodržiavajú a napĺňajú základné hodnoty Európskej únie, ktoré zahŕňajú ľudské práva a dôstojnosť, nediskrimináciu, rovnaké príležitosti a hospodársky rozvoj. Politiky na začleňovanie Rómov sú integrované do väčšinových politík, najmä v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, sociálnych záležitostí, bývania a bezpečnosti. Účelom týchto politík je poskytnúť rómskej populácii účinný prístup k rovnakým príležitostiam v spoločnosti v príslušných členských štátoch.

2.Výslovné, ale nie výhradné zameranie

Výslovné, ale nie výhradné zameranie na Rómov je základom politických iniciatív v oblasti začleňovania. Znamená zameranie na Rómov ako cieľovú skupinu, no bez toho, aby sa vylúčili osoby, ktoré sa nachádzajú vo viac-menej podobnej sociálno-ekonomickej situácii. Tento prístup neoddeľuje intervenčné opatrenia zamerané na Rómov od všeobecnejších politických iniciatív. Okrem toho sa v relevantných prípadoch musí zvážiť pravdepodobný dosah všeobecnejších politík a rozhodnutí na sociálne začlenenie Rómov.

3.Medzikultúrny prístup

Je potrebné vytvoriť medzikultúrny prístup, ktorý zahŕňa Rómov i osoby iného etnického pôvodu. Medzikultúrne vzdelávanie a zručnosti sú základom účinnej komunikácie a politiky a zaslúžia si podporu. Rovnako je nevyhnutné bojovať proti predsudkom a stereotypom.

4.Zameranie na väčšinovú spoločnosť

Cieľom všetkých politík v oblasti začleňovania je integrovať Rómov do väčšinovej spoločnosti (väčšinových vzdelávacích inštitúcií, väčšinových pracovných miest a väčšinového bývania). Tam, kde stále existuje čiastočne alebo úplne segregované vzdelávanie alebo bývanie, sa musí prostredníctvom politík na začlenenie Rómov vyvinúť snaha o ich odstránenie. Je potrebné vyhnúť sa vytváraniu umelých a oddelených „rómskych“ trhov práce.

5.Zohľadňovanie rodového hľadiska

Pri politických iniciatívach v oblasti začleňovania Rómov by sa mali zohľadňovať potreby a situácia rómskych žien. Iniciatívy by mali riešiť záležitosti ako sú viacnásobná diskriminácia a problémy s dostupnosťou zdravotnej starostlivosti a pomoci na deti, ale aj domáce násilie a vykorisťovanie.

6.Postúpenie politík založených na získaných poznatkoch

Je dôležité, aby sa členské štáty učili z vlastných skúseností s vytváraním iniciatív na začleňovanie Rómov a aby sa o ne delili s ostatnými členskými štátmi. Je všeobecne známe, že vypracúvanie, vykonávanie a monitorovanie politík na začleňovanie Rómov si vyžaduje dobrý základ v podobe pravidelného zbierania sociálno-ekonomických údajov. V relevantných prípadoch by sa mali zohľadniť aj príklady a skúsenosti s politikami v oblasti sociálneho začleňovania iných zraniteľných skupín v EÚ, ako aj mimo EÚ.

7.Využitie nástrojov Európskej únie

Pri vypracúvaní a vykonávaní politík zameraných na začleňovanie Rómov je kľúčové, aby členské štáty v plnej miere využili nástroje Európskej únie vrátane právnych nástrojov (smernica o rasovej rovnosti, rámcová smernica o rasizme a xenofóbii), finančných nástrojov (Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, nástroj predvstupovej pomoci) i koordinačných nástrojov (otvorené metódy koordinácie). Členské štáty musia zabezpečiť, aby bolo používanie finančných nástrojov v súlade so spoločnými základnými zásadami, a využiť expertízu Európskej komisie v oblasti hodnotenia politík a projektov. Partnerské preskúmanie a šírenie osvedčených postupov na expertnej úrovni uľahčuje aj sieť EURoma (európska sieť pre sociálne začlenenie a Rómov v rámci štrukturálnych fondov).

8.Zapojenie regionálnych a miestnych orgánov

Členské štáty musia navrhnúť, vypracovať, vykonať a vyhodnotiť politické iniciatívy na začlenenie Rómov v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi. Tieto orgány zohrávajú kľúčovú úlohu v praktickom vykonávaní politík.

9.Zapojenie občianskej spoločnosti

Členské štáty musia tiež navrhnúť, vypracovať, vykonať a vyhodnotiť politické iniciatívy na začlenenie Rómov v úzkej spolupráci s aktérmi občianskej spoločnosti, napríklad s mimovládnymi organizáciami, so sociálnymi partnermi a s akademikmi/výskumnými pracovníkmi. Zapojenie občianskej spoločnosti sa považuje za dôležité pre mobilizáciu expertízy, ako aj pre šírenie poznatkov potrebných na vyvolanie verejnej diskusie a zabezpečenie zodpovednosti v priebehu celého politického procesu.

10.Aktívna účasť Rómov

Účinnosť politík sa posilňuje zapojením Rómov do každej fázy procesu. Zapojenie Rómov musí prebiehať na vnútroštátnej i európskej úrovni vo forme expertízy rómskych odborníkov a zamestnancov verejnej správy, ako aj vo forme konzultácií s rôznymi rómskymi partnermi zainteresovanými na návrhu, vykonávaní aj hodnotení politických iniciatív. Je nevyhnutne dôležité, aby boli politiky začleňovania založené na otvorenosti a transparentnosti a aby sa k zložitým či tabu otázkam pristupovalo primerane a efektívne. Takisto je zásadne dôležitá podpora plnej účasti Rómov vo verejnom živote, stimulácia ich aktívneho občianstva a rozvoj ich ľudských zdrojov.

Odpovede Komisie

Zhrnutie

II

Komisia konštatuje, že okrem súm vo výške 1,5 miliardy EUR zodpovedajúcich finančným prostriedkom vyčleneným na investičnú prioritu ESF 9 ii) sa ďalšie finančné prostriedky na začlenenie Rómov poskytujú prostredníctvom viacerých iných investičných priorít (ďalej len „IP“) Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“), ako aj Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“).

IV

Komisia pripomína, že antidiskriminácia je horizontálna zásada, ktorú je potrebné zohľadňovať počas prípravy a vykonávania partnerských dohôd a operačných programov v rámci všetkých európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) [ako sa stanovuje v článku 7 nariadenia o spoločných ustanoveniach (NSU)].

Na základe zásady partnerstva, tak ako je zakotvená v nariadení o spoločných ustanoveniach (článok 5) a v európskom kódexe správania, sa požaduje, aby boli príslušní partneri zapojení do vypracovania a vykonávania partnerských dohôd a operačných programov (vrátane monitorovacích výborov, ako sa požaduje v článku 48 NSU) v rámci operačných programov ESF a EFRR.

V

Komisia konštatuje, že v rámci svojich povinností, ktoré jej vyplývajú zo spoločného hospodárenia, pomáha členským štátom dosiahnuť, aby výsledkom zmien prijatých pre obdobie 2014 – 2020 boli projekty, ktoré budú lepšie prispievať k integrácii Rómov, čo sa môže dosiahnuť napríklad prostredníctvom posudzovania plnenia príslušných ex ante kondicionalít, usmernení alebo jej poradnej úlohy v monitorovacích výboroch.

VI

Komisia uznáva, že monitorovanie efektívneho prínosu projektov financovaných EÚ k integrácii Rómov je náročnou úlohou z dôvodu objektívnych právnych prekážok zberu údajov na základe etnickej príslušnosti, ako aj z toho dôvodu, že používanie prístupu výslovného, ale nie výhradného zamerania často vedie k tomu, že Rómovia nie sú jedinou skupinou využívajúcou podporu pre marginalizované skupiny.

Komisia sa však domnieva, že v období 2014 – 2020 sa monitorovanie integrácie Rómov výrazne zlepší na základe investičnej priority ESF 9 ii), príslušných konkrétnych cieľov v rámci operačných programov ESF a EFRR a používania spoločného výstupného ukazovateľa ESF pre účastníkov, ako aj špecifických ukazovateľov a cieľov pre konkrétne programy.

Odporúčanie 1

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odporúčanie 1 a)

Komisia pripomína, že úroveň podpory európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) opatreniam pre marginalizované komunity, ako sú Rómovia, môže byť len orientačná vzhľadom na skutočnosť, že členské štáty sú povinné poskytnúť finančné údaje len vtedy, keď je zvolená investičná priorita ESF 9 ii) a/alebo keď boli stanovené konkrétne zámery/ciele/ukazovatele v rámci iných príslušných tematických cieľov ESF a EFRR.

Odporúčanie 1 b)

Komisia zdôrazňuje, že ak NSU obsahuje všeobecnú ex ante kondicionalitu týkajúcu sa antidiskriminácie pre všetky EŠIF, posudzovanie jej plnenia sa obmedzuje na kritériá ustanovené v nariadeniach týkajúcich sa EŠIF. Takisto by sa pri rozhodovaní o konkrétnych a primeraných politických opatreniach – vrátane obsahu stratégií – patriacich do právomocí vnútroštátnych a regionálnych orgánov mala dodržiavať zásada subsidiarity.

Členské štáty mali zahrnúť konkrétne ciele do svojich operačných programov v prípadoch, v ktorých zvolili tematickú investičnú prioritu ESF 9 iii) „Boj proti všetkým formám diskriminácie a podpora rovnosti príležitostí“. Platí to najmä pre členské štáty s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny (CSR) v tejto oblasti.

Odporúčanie 1 c)

V článku 5 NSU sa uvádza, že príslušné subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť sú súčasťou partnerstva a zásad viacúrovňového riadenia. V súlade s článkom 5 ods. 2 NSU budú partneri zapojení okrem iného do prípravy partnerských dohôd a takisto prostredníctvom prípravy a vykonávania programov.

Odporúčanie 2 a)

Komisia akceptuje odporúčanie a zastáva názor, že by sa malo vykonať na úrovni operačných programov, pričom zdôrazňuje, že už v tomto smere prijíma opatrenia.

Ako sa uvádza v bode 38, Komisia v roku 2015 vydala tematické usmernenie s názvom „Usmernenie pre členské štáty k využívaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov pri riešení segregácie vo vzdelávaní a územnej segregácie“. Členské štáty sa vyzývajú, aby sa pri programovaní a vykonávaní riadili ustanoveniami usmernenia s cieľom predchádzať problému segregácie v oblasti vzdelávania aj bývania marginalizovaných komunít vrátane Rómov a s cieľom riešiť tento problém.

Komisia si plne uvedomuje, že kľúčový význam má účinné vykonávanie usmernenia v praxi. Komisia si preto najíma expertov, aby pomohli členským štátom uplatňovať toto usmernenie, s osobitným zameraním na Českú republiku, Slovensko, Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko.

Prerozdelenie finančných prostriedkov v rámci operačných programov a ich úpravu by spravidla mali iniciovať členské štáty.

Odporúčanie 2 b)

Komisia akceptuje odporúčanie a domnieva sa, že už v tomto smere prijíma opatrenia.

Komisia bude v plnej miere využívať správy o vnútroštátnom pokroku, a to aj v rámci zasadnutí monitorovacích výborov, s cieľom vyzývať a nabádať členské štáty na posilňovanie opatrení s podporou EŠIF tam, kde sú potrebné lepšie riešenia problémov spojených s rómskou komunitou. V nadväznosti na túto diskusiu môžu členské štáty predkladať žiadosti o úpravu operačných programov, ako sa stanovuje v článku 30 ods. 1 NSU.

Komisia ďalej konštatuje, že v súlade s článkom 23 ods. 1 písm. a) NSU môže na základe svojich právomocí požadovať od členských štátov, aby preprogramovali svoje operačné programy na riešenie len tých problémov týkajúcich sa Rómov, ktoré sú identifikované v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a len v prípadoch, keď je potrebné prerozdelenie finančných prostriedkov určených na ich riešenie.

Odporúčanie 3

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Možnosť financovania udržateľných opatrení na účinnú podporu integrácie Rómov sa v nariadeniach o EŠIF rieši rôznymi spôsobmi.

V prvom rade v rámci programového obdobia 2014 – 2020 sú možné dlhodobé (sedemročné) opatrenia, pričom trvanie jednotlivých projektov by malo zodpovedať plánovaným cieľom.

Po druhé nariadenie o ESF obsahuje rámec na lepšie sledovanie pozitívnych výsledkov, pokiaľ ide o začlenenie marginalizovaných skupín (ku ktorým patria Rómovia), prostredníctvom jeho spoločného výstupného ukazovateľa a ukazovateľa dlhodobých výsledkov, ktorých cieľom je podpora udržateľnosti opatrení na pomoc marginalizovaným rómskym komunitám financovaných z ESF.

Po tretie v prípade infraštruktúrnych projektov financovaných prostredníctvom EFRR, čo platí pre každý sektor, by mali členské štáty zohľadniť, ako sa udržateľnosť projektu zabezpečí v prípadoch, kde je to dôležité po ich dokončení (napr. údržba).

Odporúčanie 4

Komisia akceptuje odporúčanie a v plnej miere ho zohľadní pre nasledujúce programové obdobie.

V súvislosti s obdobím financovania 2014 – 2020 je potrebné poznamenať, že ciele v oblasti integrácie Rómov sa už premietli do rámca EŠIF v zmysle prípravy operačných programov pre členské štáty, kde sa uplatňuje ex ante kondicionalita týkajúca sa konkrétne Rómov.

Iniciatívy na revíziu operačných programov majú predkladať spravidla členské štáty. V súlade s NSU musia byť žiadosti o zmenu programov predkladané členskými štátmi riadne odôvodnené a musia najmä obsahovať opis očakávaného vplyvu zmien programu na dosiahnutie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a konkrétnych cieľov stanovených v programe.

Na základe právneho rámca pre obdobie 2014 – 2020 má riadiaci orgán príslušného operačného programu, podliehajúci auditu, povinnosť vytvoriť systém elektronického zaznamenávania a uchovávania každého potrebného úkonu, okrem iného, na účely monitorovania a hodnotenia. Týka sa to finančných údajov, ako aj výstupov a výsledkov.

Odporúčanie 5

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom a poukazuje na skutočnosť, že okrem právnych obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti v niektorých členských štátoch podlieha každý ukazovateľ týkajúci sa konkrétne Rómov režimu ochrany (článok 8 smernice 95/46/ES) takzvaných citlivých údajov. Zachováva sa právo jednotlivcov odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom údajov. Preto údaje o počte Rómov zapojených do činností financovaných z EŠIF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných vyhlásení.

Odporúčanie 6

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Komisia však zdôrazňuje, že jeho plné vykonanie v súvislosti s tým, či bude môcť ESF financovať nejaké opatrenia v oblasti sociálneho začlenenia, bez ohľadu na súvis so zamestnaním, by si vyžiadalo zmenu zmluvy upravujúcu poslanie ESF, ako je stanovené v článku 162.

Komisia sa ďalej domnieva, že nariadením o ESF, v súčasnom znení a podľa výkladu v súlade s článkom 162 ZFEÚ, už možno riešiť otázku začlenenia Rómov právne prijateľným spôsobom prostredníctvom tematického cieľa sociálneho začlenenia.

V tomto zmysle možno financovať opatrenia na integráciu Rómov z ESF za predpokladu, že tieto opatrenia sú súčasťou integrovaného súboru krokov na priblíženie Rómov, hoci aj nepriamo, k trhu práce.

Tento právny výklad oprávnenosti opatrení na integráciu Rómov v rámci ESF bol oznámený členským štátom v novembri 2015.

Komisia sa preto domnieva, že nevládne nijaká právna neistota.

Odporúčanie 7

Komisia akceptuje odporúčanie a zohľadní, v rámci prípravy budúceho viacročného finančného rámca pri posudzovaní kritérií na vyčlenenie finančných prostriedkov, úlohu, ktorú by mali zohrávať problémy v oblasti sociálneho začlenenia, ako aj potrebu ďalšieho nasmerovania prostriedkov do podpory marginalizovaných komunít.

Odporúčanie 8 a)

Komisia odporúčanie neakceptuje.

Hoci je vždy ochotná spolupracovať s členskými štátmi, vzhľadom na rôznorodosť vnútroštátnych situácií a prístupov a potrebu dodržiavať zásadu subsidiarity nepovažuje Komisia vypracovanie spoločnej metodiky v tejto oblasti ani za uskutočniteľné ani za vhodné.

Odporúčanie 8 b)

Komisia odporúčanie neakceptuje, lebo sa domnieva, že o tejto otázke by mali v súlade so zásadou subsidiarity podľa vlastného uváženia rozhodovať členské štáty.

Komisia navyše neplánuje zbierať štatistické údaje o etnickej príslušnosti v rámci výberového zisťovania pracovných síl a štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach. Zber štatistických údajov o rómskom obyvateľstve je technicky a právne veľmi náročné a tiež veľmi nákladné.

Úvod

12

Komisia konštatuje, že okrem súm vo výške 1,5 miliardy EUR zodpovedajúcich finančným prostriedkom vyčleneným na investičnú prioritu ESF 9 ii) sa ďalšie finančné prostriedky na začlenenie Rómov poskytujú prostredníctvom radu iných investičných priorít ESF, ako aj EFRR.

Pripomienky

30

V období 2007 – 2013 sa v rámci nariadenia o ESF uplatňoval začleňujúci prístup nezameriavania sa na Rómov, ale všeobecnejšie na znevýhodnené skupiny. Na rómsku integráciu ako takú sa vzťahovala priorita „posilnenie sociálneho začlenenia znevýhodnených ľudí“.

Niektoré členské štáty sa dokonca rozhodli otázku integrácie Rómov zahrnúť priamo do svojho národného strategického referenčného rámca pre programovanie štrukturálnych fondov v období 2007 – 2013.

34

Komisia konštatuje, že na základe rámca EÚ sa výslovne uznáva, že „členské štáty musia predovšetkým zaistiť, aby Rómovia neboli diskriminovaní a aby sa s nimi zaobchádzalo ako s ostatnými občanmi EÚ s rovnocenným prístupom ku všetkým základným právam, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv EÚ“. Rovnaké zaobchádzanie je preto horizontálnou zásadou a považuje sa za nevyhnutnú podmienku pre účinnú integráciu Rómov. Hoci sú inštitúcie EÚ a členské štáty spoločne zodpovedné za zlepšovanie sociálneho začlenenia Rómov s použitím všetkých nástrojov a politík v rámci svojich príslušných právomocí, v súlade so zásadou subsidiarity majú zodpovednosť a právomoci, pokiaľ ide o zmenu situácie marginalizovaných skupín, v prvom rade členské štáty.

39

Partnerstvo, spolu s viacúrovňovým riadením, je dlhodobou kľúčovou zásadou fondov v rámci zdieľaného hospodárenia (čo sa uplatňovalo aj v predchádzajúcich programových obdobiach) a ako také je tiež zakotvené v článku 5 NSU, ktorým sa riadia EŠIF v období 2014 – 2020. Kódex správania prijatý prostredníctvom delegovaného nariadenia Komisie pomáha členským štátom pri organizovaní partnerstva a zahŕňa niekoľko praktických otázok, ako sú zastupiteľský charakter vybratých partnerov, výberové postupy, procedurálne požiadavky na zabezpečenie včasných, zmysluplných a transparentných konzultácií, ako aj zásada partnerského zastupovania počas celého cyklu vrátane monitorovacích výborov.

40

Komisia konštatuje, že k uvedeným dvom spoločným programom (ROMACT a ROMED) prispela značnými finančnými prostriedkami.

44

Hoci sa v jej rámci nestanovili ciele v oblasti antidiskriminácie, v španielskej vnútroštátnej stratégii integrácie Rómov (ďalej len „NRIS“) sa zdôrazňuje potreba komplementárnosti a synergie v rámci druhého plánu pre občianstvo a integráciu na obdobie rokov 2011 – 2014 a národnej stratégie proti rasizmu, diskriminácii, xenofóbii a neznášanlivosti, v ktorých sa stanovujú konkrétne opatrenia na boj proti diskriminácii.

45

Ako sa opisuje v maďarskej stratégii NRIS, cieľ politiky sociálneho začlenenia sa netýka len Rómov, ale je zameraný na širšie skupiny. Jej cieľmi sú: znížiť podiel ľudí žijúcich v chudobe alebo podmienkach sociálneho vylúčenia, znížiť nedoplatky na sociálnych dávkach pre znevýhodnené deti a znížiť sociálne rozdiely medzi Rómami a Nerómami. Tieto ciele sa riešia horizontálne prostredníctvom piatich oblastí: zlepšovaním príležitostí na trhu práce pre dlhodobo nezamestnaných v aktívnom veku; znižovaním chudoby detí; zameriavaním sa na znevýhodnenia súvisiace so socializáciou a sociálno-kultúrnymi faktormi; riešením znevýhodnení rómskych žien súvisiacich so vzdelaním a postavením na trhu práce; riešením rozvojových rozdielov na znevýhodnených územiach.

49

Vo svojom posúdení pokroku dosiahnutého vo vykonávaní NRIS pre Bulharsko z roku 2015 Komisia v skutočnosti konštatovala, že národnému kontaktnému miestu pre Rómov (ďalej len „NRCP“) chýbajú ľudské a politické zdroje na účinné plnenie svojho mandátu a presvedčivé riadenie pokroku. Je však tiež pravda, že vykonávanie NRIS do veľkej miery závisí od EŠIF. To v praxi znamená, že NRCP sa vo svojich funkciách opiera o doplnkové štruktúry. V roku 2015 bola zriadená medzirezortná pracovná skupina pre plánovanie a koordináciu zásahov zo strany EŠIF v období 2014 – 2020 pod vedením centrálnej koordinačnej jednotky EŠIF s účasťou NRCP a príslušných ministerstiev na úrovni námestníkov ministrov (ministerstvo práce, školstva, zdravotníctva, regionálneho rozvoja, poľnohospodárstva), expertov (koordinátorov v šiestich prioritných oblastiach NRIS), ako aj zástupcov obcí.

50 druhá zarážka

Komisia konštatuje, že v súčasnej politickej realite dochádza k vývoju, ktorý môže viesť k tomu, že sa problémom Rómov v Bulharsku bude venovať čoraz väčšia pozornosť.

51 prvá zarážka

V Bulharsku sa každoročné monitorovanie vykonávania NRIS uskutočňuje na základe podávania administratívnych správ všetkými zainteresovanými inštitúciami a obcami, čo sa ďalej posilní novým systémom monitorovania, ktorý má byť pripravený do konca decembra 2016.

54

Pozri odpoveď Komisie na bod 50 v súvislosti s Bulharskom.

60

Komisia nesúhlasí s poznámkou Dvora audítorov, z ktorej vyplýva, že vládne právna neistota. Poslaním ESF, tak ako je ustanovené v článku 162 ZFEÚ, je zlepšovanie pracovných príležitostí pre pracovníkov na vnútornom trhu. Preto uplatňovanie tematického cieľa 9 v oblasti sociálneho začlenenia v súlade s článkom 162 ZFEÚ znamená, že ESF môže financovať akékoľvek opatrenia na integráciu Rómov, ktoré sú súčasťou integrovaného súboru krokov, ktoré prispievajú k priblíženiu Rómov, hoci aj nepriamo, k trhu práce. Tento právny výklad oprávnenosti opatrení na integráciu Rómov v rámci ESF bol objasnený a oznámený členským štátom v novembri 2015. Podporu zo strany ESF môžu ďalej dopĺňať ďalšie nástroje, ktoré môžu členské štáty použiť na riešenie základných potrieb a na poskytovanie materiálnej pomoci Rómom, ako je napríklad Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD).

Komisia tiež konštatuje, že Dvor do svojej vzorky zahrnul len dokončené projekty EFRR v oblasti bývania. Vzhľadom na dátum zmeny nariadenia a čas potrebný na prípravu takýchto projektov sa v čase auditu mnoho projektov stále realizovalo.

61

Komisia konštatuje, že v rámci programu neexistovala nijaká regulačná požiadavka na takéto ukazovatele. Pokiaľ však ide o ESF, v prílohe XXIII sa požadovalo podávanie správ o skutočnom zapojení menšín a znevýhodnených skupín do operácií ESF.

Komisia konštatuje, že v rámci programového obdobia 2007 – 2013 uplatňoval ESF začleňujúci prístup k podpore znevýhodnených skupín, pričom vymedzenie cieľových skupín, ako aj konkrétnych cieľov a ukazovateľov, ktoré sa mali uplatňovať, sa ponechalo na členské štáty vzhľadom na problémy, ktorým čelili, tak ako boli opísané v ich národných programoch reforiem (NPR) a národných akčných plánoch pre sociálne začlenenie (NAPSI).

62

Neposkytovanie informácií o financiách sa vysvetľuje tým, že podpora ESF nebola zameraná výlučne na Rómov.

64

Napríklad Maďarsko a Česká republika ešte pred zmenou podnikli kroky s podporou EFRR zamerané na zanedbané mestské štvrte obývané Rómami.

65

Komisia konštatuje, že podľa právneho rámca EÚ v oblasti ochrany údajov majú jednotlivci právo odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom údajov týkajúcich sa etnickej príslušnosti. Zozbierané údaje o etnickej príslušnosti ako také môžu byť v skutočnosti nespoľahlivým ukazovateľom na to, či podporiť rozhodnutie o nevyhnutnej úrovni financovania opatrení na integráciu Rómov.

Niektoré členské štáty (napr. Maďarsko, Slovensko) zaviedli buď etnické, alebo sociálno-ekonomické nepriame ukazovatele (napr. mapy chudoby, segregované štvrte v mestských a vidieckych oblastiach, ľudia žijúci v extrémnej chudobe) s cieľom identifikovať potreby a určiť potrebnú úroveň financovania. Týmito prístupmi sa zabezpečuje zapojenie rómskej komunity.

Pozri tiež bod 87 správy Dvora audítorov.

V niektorých členských štátoch zber údajov na základe etnickej príslušnosti navyše zakazuje zákon.

68

Komisia zdôrazňuje, že príslušný operačný program jasne a opakovane zaväzuje k tomu, že opatrenia v oblasti vzdelávania musia viesť k inkluzívnemu vzdelávaniu a odstráneniu segregácie vrátane špecifického ukazovateľa vyjadrujúceho počet vzdelávacích zariadení zapojených do programov na odstránenie segregácie.

Výzvy na predkladanie návrhov na projekty vypracovaných na základe operačných programov obsahujú viac podrobností o konkrétnych požiadavkách súvisiacich so vzdelávacími opatreniami. Tie sa prekonzultujú s výbormi na monitorovanie programov, v ktorých je zúčastnená aj Komisia ako poradný člen.

V rámci usmernenia o používaní EŠIF na odstránenie segregácie sa poskytuje metodické usmernenie, ktorým sa treba riadiť pri vypracovávaní výziev na predkladanie návrhov a vykonávaní projektov.

Okrem toho Maďarsko počas rokovaní zohľadnilo existujúce CSR a vybralo príslušné IP, ktoré môžu poskytnúť podporu rómskym komunitám.

V roku 2015 požadovala Komisia od maďarských orgánov ďalšie informácie o podpore poskytovanej na rozvoj verejného vzdelávania a uvítala by podrobnejší opis financovania, ktoré je v tejto oblasti k dispozícii.

Rámček 5 – Nedostatok opatrení na odstránenie segregácie v oblasti vzdelávania v rámci EŠIF v Maďarsku

Komisia konštatuje, že miestny plán vzdelávacej rovnosti je nevyhnutným predpokladom na to, aby sa orgány miestnej samosprávy mohli uchádzať o finančné prostriedky vrátane opatrení s podporou EŠIF.

OP Rozvoj ľudských zdrojov pre roky 2014 – 2020 s financovaním z EFRR/ESF zahŕňa jasný a opakovaný záväzok odstránenia segregácie, pričom existuje množstvo opatrení zameraných na odstránenie segregácie (napr. vo vzdelávaní, bývaní).

V súvislosti s úrovňou podrobnosti týchto opatrení v rámci OP pozri odpoveď Komisie na bod 68.

69

Komisia konštatuje, že aj prostredníctvom niekoľkých iných investičných priorít z ESF aj EFRR patriacich do tematických cieľov 8, 9 a 10 NSU týkajúcich sa zamestnanosti, sociálneho začlenenia a vzdelávania sa podporuje integrácia Rómov značnými sumami v oblastiach, ako je inkluzívne vzdelávanie, sociálne ubytovanie, prístup k sociálnym a zdravotným službám. Prispievajú aj k vykonávaniu CSR, kde je to relevantné (napr. v oblasti predškolskej a školskej infraštruktúry).

Je to v súlade s uplatňovaním spoločnej základnej zásady 2 „výslovné, ale nie výhradné zameranie“ a 4 „zameranie na väčšinovú spoločnosť“. Na základe týchto zásad by malo byť začlenenie Rómov pevnou súčasťou opatrení sociálneho začlenenia a zmierňovania chudoby v rámci celej spoločnosti, aby sa zabránilo ďalšiemu izolovaniu rómskych komunít.

Dobrý príklad uplatňovania týchto zásad možno nájsť v slovenskom OP rozvoja ľudských zdrojov, ako potvrdil Dvor audítorov v rámčeku 8. Slovensko súhlasilo s odporúčaním Komisie vypracovať OP financovaný z viacerých fondov s dvoma tematickými prioritnými osami pre ESF a EFRR, z ktorých každá pozostáva zo série konkrétnych cieľov, ktoré sa majú realizovať integrovaným spôsobom.

73

Komisia konštatuje, že IP 9 ii) sa systematicky volí pre OP členských štátov s najvyšším podielom rómskeho obyvateľstva (t. j. Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko) a tých, ktoré dostali CSR týkajúce sa začlenenia Rómov.

V Španielsku národný OP pre sociálne začlenenie uplatňovaný na celom území Španielska obsahuje ustanovenia o opatreniach sociálneho začlenenia Rómov v rámci IP 9 ii).

S cieľom prijať inkluzívny prístup sa Španielsko dohodlo s Komisiou na vykonaní komplexných opatrení sociálneho začlenenia v rámci IP 9 i) zameraných na rôzne zraniteľné podskupiny vrátane Rómov. V prípade Andalúzie je opatrenie zahrnuté do regionálneho operačného programu ESF v rámci investičnej priority 9 i) s názvom „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social“ zamerané na konkrétne miestne oblasti postihnuté chudobou a sociálnym vylúčením a poskytuje sa ním pomoc v oblasti zamestnanosti, bývania, sociálnej integrácie, vzdelávania atď. Komisia sa domnieva, že na rómske obyvateľstvo z Andalúzie sa môže účinne vzťahovať opatrenie uvedené vyššie, ako aj národný OP.

V prípade Maďarska sú na OP Ľudské zdroje – ktorý má v rokoch 2014 – 2020 doplnkové vypracovanie s pokrytím šiestich konvergenčných regiónov Maďarska – vyčlenené prostriedky v rámci investičnej priority 9 ii) ako súčasť jeho priority 1 a ako nadnárodný nástroj spolupráce a finančný nástroj v rámci priority 5.

75

Komisia konštatuje, že pri poskytovaní finančnej podpory členským štátom v rámci politiky súdržnosti sa prideľovanie prostriedkov riadi prerozdeľovacím kľúčom založeným na kritériách súvisiacich s celkovým cieľom v oblasti súdržnosti, a preto v zásade odráža ich úroveň rozvoja. V tomto zmysle úroveň finančnej podpory tiež odráža možnosti samofinancovania členských štátov a regiónov a pomáha riešiť ich kľúčové problémy, a to aj v kontexte sociálneho začlenenia. Okrem toho povinnosťou členských štátov vyčleniť určitý minimálny podiel finančných prostriedkov do ESF (článok 92 ods. 4 NSU), povinnosťou vyčleniť najmenej 20 % týchto prostriedkov ESF na tematický cieľ 9 „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe a všetkým formám diskriminácie“ (článok 4 ods. 2 nariadenia o ESF) a potrebou zamerať podporu pri zohľadnení príslušných CSR (článok 18 NSU) sa zabezpečuje, aby vo všetkých členských štátoch, kde integrácia Rómov predstavuje zvlášť vážny problém, bol k dispozícii dostatok finančných prostriedkov z EŠIF na jeho riešenie.

79

Komisia konštatuje, že je bežné, že antidiskriminačné opatrenia sú začlenené pod konkrétne ciele a príklady opatrení iných IP vrátane 9 ii), ale aj 9 i).

V Maďarsku sa v rámci rokovaní o partnerských dohodách a pri štruktúrovaní vyčleňovania finančných prostriedkov na OP k antidiskriminácii pristupuje ako k horizontálnemu prvku. Rozhoduje o tom členský štát.

Hoci v Bulharsku nie je IP 9.3 zvolená ako investičná priorita, sú opatrenia na zvyšovanie povedomia o boji proti diskriminácii zamerané na odstraňovanie stereotypov a podporu kultúrnej identity etnických komunít začlenené do OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ a „Veda a vzdelávanie pre inteligentný rast“ ako nástroj na zabraňovanie diskriminácii a podporu rovných príležitostí.

V Rumunsku sa v rámci OP Ľudský kapitál (HCOP) financovaného z ESF zastáva názor, že sociálne vylúčenie nesúvisí s etnickou príslušnosťou, ale s chudobou všeobecne. Program je preto výslovne zameraný na Rómov, ale bez toho, aby boli vylúčené iné marginalizované komunity a znevýhodnené skupiny.

83

Pozri odpoveď Komisie na bod 39.

Spoločná odpoveď Komisie na body 84 a 85

Komisia zdôrazňuje, že okrem právnych obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti uplatňovaných v niektorých členských štátoch majú jednotlivci právo odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom takýchto údajov. Údaje o počte Rómov zapojených do činností financovaných z ESF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných vyhlásení. Všetkých účastníkov v rámci investičnej priority 9 ii) však možno považovať za súčasť marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia, čím sa uľahčí podávanie správ o tejto cieľovej skupine počas programového obdobia 2014 – 2020.

Spoločná odpoveď Komisie na body 86 a 87

Komisia zdôrazňuje, že Agentúra pre základné práva nie je orgánom, v ktorého právomoci je výklad právnych ustanovení EÚ.

Komisia zdôrazňuje, že zber údajov o etnickej príslušnosti je v niektorých členských štátoch nezákonný a že to patrí do právomoci členských štátov. Ak nemožno údaje zbierať zákonne, otázka ich spracovania stráca význam.

Praktické alternatívy zberu údajov o etnickej príslušnosti, ktoré uvádza Dvor audítorov, nie sú v skutočnosti oslobodené od prísnych obmedzení na účely monitorovania, aj keď by mohli poskytnúť kvalitatívne dôkazy o podpore ESF pre rómskych účastníkov ESF.

Keďže sú založené na osobných vyhláseniach a vyžadujú si poskytnutie súhlasu, ich spoľahlivosť môže byť nízka (miera odpovedí môže byť nízka v dôsledku neochoty poskytnúť údaje o vlastnej osobe a/alebo odpovedať a odpovede môžu byť neobjektívne). Takisto odberu vzoriek a extrapolácii by mohla brániť neistota samotnej pozorovanej populácie.

V rámci NRIS prijatej rumunskou vládou v roku 2015 sa ako referencia používajú údaje zo sčítania obyvateľstva z roku 2011 založené na heteroidentifikácii: osoby, ktoré samy seba označili za Rómov, tvoria 3,3 % obyvateľstva, čo predstavuje 621 573 osôb.

Rumunské orgány v stratégii uznávajú, že odhady o počte rómskeho obyvateľstva sa líšia, pričom stratégia sa opiera o odhady Rady Európy a Svetovej banky, ale základným zdrojom zostáva sčítanie obyvateľstva.

V rámci OP Ľudský kapitál (spolufinancovaného z ESF) sa namiesto toho zohľadňuje odhad Rady Európy 1,85 milióna rumunských Rómov. Na tomto vidieť, že spoľahlivosť základných údajov a údajov o etnickej príslušnosti na účely monitorovania zostáva sporná.

88

V rokoch 2007 – 2013 sa neuplatňovala požiadavka vykazovať Rómov ako osobitnú kategóriu, a preto ani zbierať takéto údaje o príjemcoch pomoci.

Od členských štátov sa len požadovalo vykazovať charakteristiky osôb zapojených do operácií v rámci ESF (a zbierať údaje o nich). Údaje o rómskych účastníkoch sa vykazovali ako súčasť kategórie „Menšiny“ alebo „Iné znevýhodnené skupiny“ v rámci rozdelenia účastníkov podľa zraniteľných skupín, v súlade s vnútroštátnymi pravidlami.

OP v rokoch 2007 – 2013 tiež nedisponovali výstupnými ukazovateľmi týkajúcimi sa Rómov, ktoré by sa premietli do príslušných OP ako „programové ukazovatele“ a agregovali na úrovni EÚ.

Rómovia by sa vo výročných správach o vykonávaní ako samostatná kategória vykazovali len v tom prípade, ak by bol takýto špecifický ukazovateľ zvolený pri stanovovaní cieľa v rámci OP.

89

Pre Španielsko neboli Rómovia v rokoch 2007 – 2013 špecifickou cieľovou skupinou pri mnohých operáciách; preto nebolo povinné uvádzať etnickú príslušnosť účastníkov. Okrem toho, ako bolo uznané v odporúčaní Rady týkajúcom sa účinnej integrácie Rómov, zber údajov na základe etnickej príslušnosti môže byť citlivou otázkou a členským štátom by malo byť umožnené zvoliť si v súlade so zásadou subsidiarity svoje vlastné metódy monitorovania.

90

Pre programové obdobie 2014 – 2020 obsahujú OP ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôrazňuje sa nimi aj potreba sprístupniť všetkým príjemcom pomoci všetky vymedzenia. Komisia takisto poskytla praktické usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.

Uplatňuje sa tiež nová požiadavka elektronického zaznamenávania a uchovávania údajov o výsledkoch podľa jednotlivých operácií, aby sa v prípade potreby mohli agregovať na účely monitorovania, hodnotenia, finančného hospodárenia, overovania a auditu (článok 24 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie 480/2014).

V Rumunsku sa vyzdvihla a následne aj riešila existencia troch typov ukazovateľov v rámci OP Ľudský kapitál 2014 – 2020, ktorý predvída ukazovatele výstupov a výsledkov na úrovni programu, ktoré boli následne vymedzené v rámci osobitných usmernení, ktoré sprevádzajú každú výzvu na predkladanie žiadostí.

91

Pri zameriavaní sa na zvlášť zraniteľné skupiny má niekedy zmysel nestanovovať kvantifikované ciele výsledkov (v protiklade k cieľom výstupov), aby sa zabránilo efektom „zbierania smotany“ (t. j. na realizáciu zásahu sa zvolia len menej znevýhodnené skupiny, aby sa dosiahla vyššia úspešnosť).

Pre programové obdobie 2014 – 2020 sa majú ciele stanovovať na operačnej úrovni pre každý relevantný ukazovateľ výsledku (pozri prílohu III k delegovanému nariadeniu Komisie 480/2014).

92

Zatiaľ čo v prílohe I k nariadeniu o ESF na roky 2014 – 2020 sa nestanovuje presný spoločný ukazovateľ pre rómskych účastníkov, monitorovanie integrácie Rómov sa výrazne zlepší v prípadoch, kde sa v rámci OP dohodnú špecifické ukazovatele, alebo ak je konkrétny cieľ zameraný výlučne na rómske obyvateľstvo.

Zberom údajov o jednotlivých účastníkoch sa okrem toho zlepší možnosť orgánov zodpovedných za operácie a riadiacich orgánov agregovať a monitorovať údaje o rómskych účastníkoch vrátane výsledkov.

V prípade operácií zameraných výlučne na Rómov sa podrobné informácie o sociálno-ekonomických charakteristikách a situácii na trhu práce a výsledky účastníkov ESF budú zbierať prostredníctvom spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov a akéhokoľvek dodatočného špecifického ukazovateľa dohodnutého v rámci OP. To platí pre IP, ktoré nie sú zamerané výlučne na Rómov, ale pri ktorých sa v rámci OP stanovuje osobitný ukazovateľ pre Rómov. Tieto údaje sa musia zaznamenávať na úrovni operácií, ako sa požaduje v prílohe III k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 480/2014 z 3. marca 2014.

93

Nedostatok identifikovaný Dvorom audítorov sa rieši súčasným regulačným rámcom.

Členské štáty čeliace vážnym problémom v oblasti sociálneho začlenenia Rómov ich riešia prostredníctvom osobitnej investičnej priority 9 ii) týkajúcej sa marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia. V takomto prípade sa podrobné informácie o sociálno-ekonomických charakteristikách a situácii na trhu práce a výsledky účastníkov ESF, na ktorých sa vzťahuje IP, budú zbierať prostredníctvom spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov.

Ďalšie konkrétne informácie o Rómoch môžu poskytnúť ukazovatele špecifické pre konkrétne programy týkajúce sa Rómov. V rámci prijatých operačných programov sa 69 ukazovateľov špecifických pre konkrétne programy týka Rómov, najmä v Chorvátsku, Rumunsku, Slovinsku a Španielsku.

Existenciou ex ante kondicionality v tejto oblasti sa zlepší monitorovanie členských štátov v tejto oblasti. Členské štáty musia splniť všetky ex ante kondicionality do konca roka 2016.

96

Komisia zdôrazňuje, že výberové kritériá by mali byť v súlade s konkrétnymi cieľmi stanovenými v OP. Preto ak nie sú konkrétne ciele OP zamerané na Rómov, budú sa výberové kritériá vzťahovať na znevýhodnené skupiny, ako sa uvádza v konkrétnych cieľoch OP.

Pre príslušný riadiaci orgán EFRR v Bulharsku bola cieľová skupina širšia ako Rómovia, keďže výzvy na predkladanie návrhov boli štruktúrované takým spôsobom, aby bolo možné zahrnúť všetky marginalizované komunity, nielen Rómov.

98

Pre programové obdobie 2014 – 2020 obsahujú OP ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôrazňuje sa nimi aj potreba sprístupniť príjemcom pomoci všetky vymedzenia. V rámci OP sa takisto poskytuje praktické usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.

V období 2007 – 2013 nebolo pre EFRR vykazovanie ukazovateľov na úrovni programu povinné. Ukazovatele na úrovni projektu sú zahrnuté do príslušných žiadostí a monitorované členskými štátmi.

Komisia prijíma žiadosti len pre významné projekty.

99

Počas programového obdobia 2007 – 2013 sa v rámci regulačných požiadaviek EÚ neuplatňovali nijaké spoločné ukazovatele výsledkov podľa cieľovej skupiny.

Prostredníctvom „zraniteľných skupín“ je preto možné zamerať sa na širšie vrstvy obyvateľstva žijúce v podobných životných pomeroch ako niektorí Rómovia a nerozlišovať podľa etnickej príslušnosti.

V uvedenom konkrétnom prípade nebolo rómske obyvateľstvo v rámci OP ESF Andalúzia v programovom období 2007 – 2013 osobitnou cieľovou skupinou, ale bolo zahrnuté do zraniteľného obyvateľstva ohrozeného rizikom sociálneho vylúčenia. Ciele výsledkov boli stanovené pre počet ľudí celkove ohrozených rizikom sociálneho vylúčenia.

100

Hoci dve obce v Bulharsku nemohli vykonať svoje projekty v dôsledku negatívnej verejnej mienky v miestnej oblasti, všetky ostatné obce čoskoro dokončia (resp. v jednom prípade, konkrétne v prípade obce Devnja, už dokončili) svoje úspešné projekty sociálneho bývania.

101

Komisia konštatuje, že hoci sa vykonávanie projektov v niekoľkých prípadoch odklonilo od pôvodného plánu, nemalo to priame dôsledky pre cieľové skupiny.

102

Pozri odpoveď Komisie na bod 91 týkajúcu sa efektov „zbierania smotany“.

103

Komisia zdôrazňuje, že používanie kritérií špecifických pre Rómov je namieste v prípadoch, kde sú výberové kritériá stanovené vo výzve na predkladanie návrhov zamerané konkrétne na Rómov, čo tak systematicky nebolo pri 19 projektoch, ktoré boli podrobené auditu zo strany Dvora audítorov.

Rámček 10 – Nedostatok zamerania pri stanovovaní cieľovej skupiny a venovanie nedostatočnej pozornosti kultúrnym faktorom negatívne ovplyvnili vykonávanie projektu v oblasti zdravotníctva (Bulharsko, projekt 4)

Skutočnosť, že nebolo vopred možné identifikovať skupinu zraniteľných ľudí a z toho dôvodu neboli Rómovia osobitne uvedení ako cieľová skupina, bola spôsobená obmedzeniami údajov z národného skríningového registra a nezbieraním údajov na základe etnickej príslušnosti.

V prípade projektu zahŕňajúceho zdravotný skríning v Bulharsku príjemca pomoci vysvetlil, že z dôvodov týkajúcich sa nediskriminácie nebol projekt špecificky zameraný na žiadnu podskupinu obyvateľstva.

107

Hoci je pravda, že orgán SEPE bol vymenovaný za sprostredkovateľský orgán pre tento OP až v roku 2014, jeho účasť na poslednom monitorovacom výbore bola príležitosťou na výmenu najlepších postupov, čo je užitočné najmä v súčasnom programovom období.

118 prvá zarážka

Pozri odpovede Komisie na body 81 a 88 týkajúce sa požiadaviek na vykazovanie a na bod 91 týkajúci sa efektov „zbierania smotany“.

118 druhá zarážka

Pre programové obdobie 2014 – 2020 obsahujú OP ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôrazňuje sa nimi aj potreba sprístupniť všetkým príjemcom pomoci všetky vymedzenia. V rámci OP sa takisto poskytuje praktické usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.

Závery a odporúčania

121

V mnohých prípadoch neboli zvolené projekty zamerané výlučne na Rómov, ale na znevýhodnené/zraniteľné skupiny ľudí v dôsledku začleňujúceho prístupu vysvetleného v odpovedi Komisie na bod 30. Z tohto dôvodu sa zozbierané údaje vrátane finančných údajov a použitých ukazovateľov netýkali konkrétne Rómov.

Komisia takisto pripomína, že regionálne operačné programy v období 2007 – 2013 zahŕňali projekty na podporu bývania pre zraniteľné skupiny vrátane Rómov; takéto projekty boli výslovne vypracované so zvýšeným zameraním na integrovaný prístup, v rámci ktorého sa riešili viaceré rozmery súvisiace s cieľmi v oblasti sociálneho začlenenia. Tieto projekty, žiaľ, neboli dokončené k dátumu uzávierky auditu Dvoru audítorov zameraného na dokončené operácie.

124

Komisia pripomína, že určité krajiny (napr. Maďarsko a Slovensko) identifikovali začlenenie Rómov ako dôležitú tému vo svojich národných strategických referenčných rámcoch (NSRF) na obdobie 2007 – 2013 a vypracovali komplexné prístupy na jej riešenie ešte pred vypracovaním NRIS v kontexte politického rámca EÚ.

125

Komisia konštatuje, že odporúčanie z roku 2013 je skôr rozšírením rámca EÚ, ktoré ide nad tento rámec a poskytuje nové oblasti, ktoré sa neuvádzali v oznámení z roku 2011.

126

Nedostatky, ktoré uvádza Dvor audítorov, identifikovala Komisia už vo svojom posúdení v roku 2012.

Odporúčanie 1

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Odporúčanie 1 a)

Komisia pripomína, že úroveň finančnej podpory z EŠIF opatreniam pre marginalizované komunity, ako sú Rómovia, môže byť len orientačná vzhľadom na skutočnosť, že členské štáty sú povinné poskytnúť finančné údaje len vtedy, keď je zvolená tematická priorita ESF 9 ii) a/alebo keď boli stanovené konkrétne zámery/ciele/ukazovatele v rámci iných príslušných tematických cieľov ESF a EFRR.

Odporúčanie 1 b)

Komisia zdôrazňuje, že ak NSU obsahuje všeobecnú ex ante kondicionalitu týkajúcu sa antidiskriminácie pre všetky EŠIF, posudzovanie jej plnenia sa obmedzuje na kritériá ustanovené v nariadeniach týkajúcich sa EŠIF. Takisto by sa pri rozhodovaní o konkrétnych a primeraných politických opatreniach – vrátane obsahu stratégií – patriacich do právomocí vnútroštátnych a regionálnych orgánov mala dodržiavať zásada subsidiarity.

Členské štáty mali zahrnúť konkrétne ciele do svojich OP v prípadoch, v ktorých zvolili tematickú investičnú prioritu ESF 9 iii) „Boj proti všetkým formám diskriminácie a podpora rovnosti príležitostí“. Platí to najmä pre členské štáty s CSR v tejto oblasti.

Odporúčanie 1 c)

V článku 5 NSU sa uvádza, že príslušné subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť sú súčasťou partnerstva a zásad viacúrovňového riadenia. V súlade s článkom 5 ods. 2 budú partneri zapojení, okrem iného, do prípravy partnerských dohôd a tiež prostredníctvom prípravy a vykonávania programov.

Odporúčanie 2 a)

Komisia akceptuje odporúčanie, domnieva sa, že by sa malo vykonať na úrovni operačných programov, a zdôrazňuje, že už v tomto smere prijíma opatrenia.

Ako sa uvádza v bode 38, Komisia v roku 2015 vydala tematické usmernenie s názvom „Usmernenie pre členské štáty k využívaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov pri riešení segregácie vo vzdelávaní a územnej segregácie“. Členské štáty sa vyzývajú, aby sa pri programovaní a vykonávaní riadili ustanoveniami usmernenia s cieľom predchádzať problému segregácie v oblasti vzdelávania aj bývania marginalizovaných komunít vrátane Rómov a riešiť tento problém.

Komisia si plne uvedomuje, že kľúčový význam má účinné vykonávanie v praxi. Komisia si preto najíma expertov, aby pomohli členským štátom uplatňovať toto usmernenie, s osobitným zameraním na Českú republiku, Slovensko, Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko.

Prerozdelenie finančných prostriedkov v rámci operačných programov a ich úpravu by spravidla mali iniciovať členské štáty.

Odporúčanie 2 b)

Komisia akceptuje odporúčanie a domnieva sa, že už v tomto smere prijíma opatrenia.

Komisia bude v plnej miere využívať správy o vnútroštátnom pokroku, a to aj v rámci zasadnutí monitorovacích výborov, s cieľom vyzývať a nabádať členské štáty na posilňovanie opatrení s podporou EŠIF tam, kde sú potrebné lepšie riešenia problémov spojených s rómskou komunitou. V nadväznosti na túto diskusiu môžu členské štáty predkladať žiadosti o úpravu OP, ako sa ustanovuje v článku 30 ods. 1 NSU.

Komisia ďalej konštatuje, že v súlade s článkom 23 ods. 1 písm. a) NSU môže na základe svojich právomocí požadovať od členských štátov, aby preprogramovali svoje OP na riešenie len tých problémov týkajúcich sa Rómov, ktoré sú identifikované v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a len v prípadoch, keď je potrebné prerozdelenie finančných prostriedkov určených na ich riešenie.

128

Komisia zdôrazňuje, že pokiaľ ide o ESF, nedostatok zamerania na integráciu Rómov počas programového obdobia 2007 – 2013 vyplýva z uplatneného začleňujúceho prístupu k znevýhodneným ľuďom (pozri prioritu „posilnenie sociálneho začlenenia znevýhodnených ľudí“). Preto bolo na členských štátoch, aby vymedzili znevýhodnených ľudí, na ktorých sa chceli zamerať, na základe vlastných potrieb a problémov, ktorým čelili.

Pokiaľ ide o ukazovatele týkajúce sa konkrétne Rómov, neuplatňovala sa nijaká regulačná požiadavka.

Okrem toho treba konštatovať, že výberové kritériá by mali byť v súlade s konkrétnymi cieľmi stanovenými v OP. Preto ak neboli konkrétne ciele OP zamerané na Rómov, vzťahovali sa výberové kritériá na znevýhodnené skupiny ľudí, ako sa uvádza v konkrétnych cieľoch OP.

129

Komisia konštatuje, že okrem súm vo výške 1,5 miliardy EUR zodpovedajúcich finančným prostriedkom vyčleneným na investičnú prioritu ESF 9 ii) sa ďalšie finančné prostriedky na začlenenie Rómov poskytujú prostredníctvom radu iných investičných priorít ESF, ako aj EFRR (pozri tiež odpoveď Komisie na bod 69).

130

Komisia konštatuje, že v rámci svojich povinností, ktoré jej vyplývajú zo spoločného hospodárenia, pomáha členským štátom dosiahnuť, aby výsledkom zmien prijatých pre obdobie 2014 – 2020 boli projekty, ktoré budú lepšie prispievať k integrácii Rómov, čo sa môže dosiahnuť napríklad prostredníctvom posudzovania plnenia príslušných ex ante kondicionalít, usmernení alebo jej poradnej úlohy v monitorovacích výboroch.

131

Komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 75 a domnieva sa, že povinnosťou členských štátov vyčleniť určitý minimálny podiel finančných prostriedkov do ESF (článok 92 ods. 4 NSU), povinnosťou vyčleniť najmenej 20 % týchto prostriedkov ESF na tematický cieľ 9 „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe a všetkým formám diskriminácie“ (článok 4 ods. 2 nariadenia o ESF) a potrebou zamerať podporu pri zohľadnení príslušných CSR (článok 18 NSU) sa zabezpečuje, aby vo všetkých členských štátoch, kde integrácia Rómov predstavuje zvlášť vážny problém, bol k dispozícii dostatok finančných prostriedkov z EŠIF na jeho riešenie.

Odporúčanie 3

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Možnosť financovania udržateľných opatrení na účinnú podporu integrácie Rómov sa v nariadeniach o EŠIF rieši rôznymi spôsobmi.

V prvom rade, dlhodobé (sedemročné) opatrenia sú možné v rámci programového obdobia 2014 – 2020, pričom dĺžka každého jedného projektu by mala zodpovedať plánovaným cieľom.

Po druhé, nariadenie o ESF obsahuje rámec na lepšie sledovanie pozitívnych výsledkov, pokiaľ ide o začlenenie marginalizovaných skupín (ku ktorým patria Rómovia), prostredníctvom jeho spoločného výstupného ukazovateľa a ukazovateľa dlhodobých výsledkov, ktorých cieľom je podpora udržateľnosti opatrení na pomoc marginalizovaným rómskym komunitám financovaných z ESF.

Po tretie, v prípade infraštruktúrnych projektov financovaných prostredníctvom EFRR, čo platí pre každý sektor, by mali členské štáty zohľadniť, ako sa udržateľnosť projektu zabezpečí v prípadoch, kde je to dôležité po ich dokončení (napr. údržba).

Odporúčanie 4

Komisia akceptuje odporúčanie a v plnej miere ho zohľadní pre nasledujúce programové obdobie.

V súvislosti s obdobím financovania 2014 – 2020 je potrebné poznamenať, že ciele v oblasti integrácie Rómov sa už premietli do rámca EŠIF v zmysle prípravy operačných programov pre členské štáty, kde sa uplatňuje ex ante kondicionalita týkajúca sa konkrétne Rómov.

Iniciatívy na revíziu operačných programov majú predkladať spravidla členské štáty. V súlade s NSU musia byť žiadosti o zmenu programov predkladané členskými riadne odôvodnené a musia najmä obsahovať opis očakávaného vplyvu zmien programu na dosiahnutie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a konkrétnych cieľov stanovených v programe.

Na základe právneho rámca pre obdobie 2014 – 2020 má riadiaci orgán príslušného operačného programu, podliehajúci auditu, povinnosť vytvoriť systém elektronického zaznamenávania a uchovávania každého potrebného úkonu, okrem iného, na účely monitorovania a hodnotenia. Týka sa to finančných údajov, ako aj výstupov a výsledkov.

Odporúčanie 5

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom a poukazuje na skutočnosť, že okrem právnych obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti v niektorých členských štátoch podlieha každý ukazovateľ týkajúci sa konkrétne Rómov režimu ochrany (článok 8 smernice 95/46/ES) takzvaných citlivých údajov. Zachováva sa právo jednotlivcov odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom údajov. Preto údaje o počte Rómov zapojených do činností financovaných z EŠIF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných vyhlásení.

Odporúčanie 6

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Komisia však zdôrazňuje, že jeho plné vykonanie v súvislosti s tým, či bude môcť ESF financovať nejaké opatrenia v oblasti sociálneho začlenenia, bez ohľadu na súvis so zamestnaním, by si vyžiadalo zmenu zmluvy upravujúcu poslanie ESF, ako je stanovené v článku 162.

Komisia sa ďalej domnieva, že nariadením o ESF, v súčasnom znení a podľa výkladu v súlade s článkom 162 ZFEÚ, už možno riešiť otázku začlenenia Rómov právne prijateľným spôsobom prostredníctvom tematického cieľa sociálneho začlenenia.

V tomto zmysle možno financovať opatrenia na integráciu Rómov z ESF za predpokladu, že tieto opatrenia sú súčasťou integrovaného súboru krokov na priblíženie Rómov, hoci aj nepriamo, k trhu práce.

Tento právny výklad oprávnenosti opatrení na integráciu Rómov v rámci ESF bol oznámený členským štátom v novembri 2015.

Komisia preto zastáva názor, že nevládne nijaká právna neistota.

Odporúčanie 7

Komisia akceptuje odporúčanie a zohľadní, v rámci prípravy budúceho viacročného finančného rámca pri posudzovaní kritérií na vyčlenenie finančných prostriedkov, úlohu, ktorú by mali zohrávať problémy v oblasti sociálneho začlenenia, ako aj potrebu ďalšieho nasmerovania prostriedkov do podpory marginalizovaných komunít.

133

Komisia zdôrazňuje, že zber údajov o etnickej príslušnosti je v niektorých členských štátoch nezákonný a že to patrí do právomoci členských štátov.

Okrem právnych obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti uplatňovaných v niektorých členských štátoch majú jednotlivci právo odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom takýchto údajov. Údaje o počte Rómov zapojených do činností financovaných z EŠIF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných vyhlásení.

Všetkých účastníkov v rámci investičnej priority 9 ii) však možno považovať za súčasť marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia, čím sa uľahčí podávanie správ o tejto cieľovej skupine počas programového obdobia 2014 – 2020.

OP na obdobie 2014 – 2020 tiež obsahujú ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôrazňuje sa nimi potreba sprístupniť všetkým príjemcom pomoci všetky vymedzenia. V rámci OP sa takisto poskytuje praktické usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.

Uplatňuje sa tiež nová požiadavka elektronického zaznamenávania a uchovávania údajov o výsledkoch podľa jednotlivých operácií, aby sa v prípade potreby mohli agregovať na účely monitorovania, hodnotenia, finančného hospodárenia, overovania a auditu (článok 24 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie 480/2014).

V článku 142 NSU sa uvádza, že všetky alebo časť priebežných platieb sa môžu pozastaviť, ak „monitorovací systém alebo údaje o spoločných a špecifických ukazovateľoch sú nedostatočnej kvality a spoľahlivosti“.

Odporúčanie 8 a)

Komisia odporúčanie neakceptuje.

Hoci je vždy ochotná spolupracovať s členskými štátmi, vzhľadom na rôznorodosť vnútroštátnych situácií a prístupov a potrebu dodržiavať zásadu subsidiarity nepovažuje Komisia vypracovanie spoločnej metodiky v tejto oblasti ani za uskutočniteľné ani za vhodné.

Odporúčanie 8 b)

Komisia odporúčanie neakceptuje, lebo sa domnieva, že o tejto otázke by mali v súlade so zásadou subsidiarity podľa vlastného uváženia rozhodovať členské štáty.

Komisia navyše neplánuje zbierať štatistické údaje o etnickej príslušnosti v rámci výberového zisťovania pracovných síl a štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach. Zber štatistických údajov o rómskom obyvateľstve je technicky a právne veľmi náročné a takisto veľmi nákladné.

QJ-AB-16-018-SK-E    ISSN 1977-5776

Pri odhadovanom počte 6,2 milióna ľudí je rómska populácia najväčšou etnickou menšinou v EÚ. No vo väčšine prípadov je marginalizovaná. V tejto správe sa posudzuje, či politické iniciatívy a finančná podpora EÚ v Bulharsku, Španielsku, Maďarsku a Rumunsku účinne prispeli k integrácii Rómov. Na obdobie rokov 2014 až 2020 sa na integráciu marginalizovaných komunít, akou sú aj Rómovia, vyčlenilo zhruba 1,5 mld. EUR. Zistili sme, že hoci Európska komisia urobila výrazný pokrok pri formulovaní politických iniciatív EÚ na podporu integrácie Rómov, stále zostávajú určité prekážky a dilemy a na úrovni Komisie aj členských štátov je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie.