EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

Vprašanja: eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx

Spletišče: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.

Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).

Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016

Tiskana izdaja | ISBN 978-92-872-5332-3 | ISSN 1831-094X | doi:10.2865/41844 | QJ-AB-16-018-SL-C
PDF | ISBN 978-92-872-5324-8 | ISSN 1977-5784 | doi:10.2865/950946 | QJ-AB-16-018-SL-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5321-7 | ISSN 1977-5784 | doi:10.2865/046773 | QJ-AB-16-018-SL-E

© Evropska unija, 2016

Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE

Brezplačne publikacije:

•en izvod:
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).

(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).

Publikacije, ki so naprodaj:

•na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Dogodek | Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma/začetek revizije | 22. 10. 2014
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) | 21. 3. 2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku | 4. 5. 2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih | 4. 6. 2016

SL
2016

št. 14

Posebno poročilo

Pobude politik in finančna
podpora EU za integracijo
Romov: v zadnjem
desetletju je bil dosežen
velik napredek, toda
potrebna so dodatna
prizadevanja na terenu

(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)

Revizijska ekipa

V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.

To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Henri Grethen in ki je specializiran za področja porabe strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodil član poročevalec Henri Grethen, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Marc Hostert in člani ožje revizijske ekipe, ki so bili vodilni upravni uslužbenec Emmanuel Rauch ter revizorji Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm in Zhivka Kalaydzhieva. Jezikovno podporo je zagotavljal Richard Moore.

Kazalo

Glosar

Povzetek

Uvod

Romsko prebivalstvo

Pravni okvir in okvir politik

Kako EU zagotavlja finančno podporo ukrepom za integracijo Romov?

Vloga drugih evropskih in mednarodnih organizacij pri integraciji Romov

Obseg in cilji revizije

Opažanja

Pri vzpostavljenih strategijah na ravni EU in držav članic je bil dosežen napredek, toda večina izboljšav je prišla prepozno, da bi vplivala na programsko obdobje 2007–2013

O pobudah politik EU za vključevanje Romov je bil dogovor sprejet leta 2011, po širitvah EU v letih 2004 in 2007

Napredek na ravni držav članic: nacionalne strategije za integracijo Romov so bile sprejete, toda nekatere pomanjkljivosti so ostale

Na področju kohezijske politike je bilo v obdobju 2014–2020 ukrepom za integracijo Romov namenjene več pozornosti kot v obdobju 2007–2013

Čeprav v pravnem okviru za obdobje 2007–2013 Romi niso omenjeni, so izbrane države članice v svojih operativnih programih omenjale njihovo integracijo

Večja osredotočenost na romska vprašanja na ravni EU se je odražala v okviru skladov ESI za obdobje 2014–2020

Orodja za spremljanje na ravni operativnih programov, ki so bila na voljo v programskem obdobju 2007–2013, so bila neprimerna za merjenje smotrnosti ukrepov za integracijo Romov

Večina projektov je bila izvedena po načrtih, toda merila najboljše prakse, ki prispevajo k uspešnemu vključevanju Romov, se niso vedno uporabljala in spremljanje smotrnosti projekta je bilo težavno

Vsi preučeni projekti so bili v skladu s cilji operativnega programa, toda izbirni postopki niso bili posebej usmerjeni v izbiro projektov, povezanih z vključevanjem Romov

Projekti so bili običajno izvedeni v skladu z načrtom

Obstajajo znamenja, da je boljše upoštevanje posebnih meril v zvezi z Romi, kot so skupna temeljna načela za vključevanje Romov, pozitivno prispevalo k smotrnosti projektov

Ocenjevanje rezultatov za obdobje 2007–2013 so ovirale težave pri zbiranju informacij o Romih

Zaključki in priporočila

Priloga I | — | Preučeni operativni programi
Priloga II | — | Organi za upravljanje strukturnih skladov v obiskanih državah članicah
Priloga III | — | Skupna temeljna načela za vključevanje Romov

Odgovori Komisije

Glosar

Diskriminacija:Direktiva 2000/43/ES opredeljuje dve vrsti diskriminacije:

oza neposredno diskriminacijo šteje, če se ena oseba na podlagi rase ali narodnosti obravnava manj ugodno, kakor se obravnava, se je obravnavala ali pa bi se obravnavala druga oseba v primerljivem položaju;

oza posredno diskriminacijo šteje, če bi na videz nevtralna določba, merilo ali praksa postavila osebe neke rase ali narodnosti v posebno neugoden položaj v primerjavi z drugimi osebami, razen če to določbo, merilo ali prakso objektivno upravičuje zakonit cilj in če so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna.

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR):Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije v Evropski uniji, tako da odpravlja glavna regionalna neravnovesja s finančno podporo za ustvarjanje infrastrukturnih in produktivnih naložb za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za podjetja.

Evropski socialni sklad (ESS):Evropski socialni sklad (ESS) je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije v Evropski uniji, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti (predvsem z ukrepi usposabljanja), spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem več in boljših delovnih mest.

Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI):Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) so sredstvo, ki ga Unija uporablja za zmanjševanje razlik v stopnji razvoja njenih regij in za pomoč manj razvitim regijam pri dohitevanju drugih regij. Temeljijo na členu 174 PDEU in prispevajo k cilju krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije.

Institucionalna diskriminacija:Diskriminacija, ki je ukoreninjena v organizacijskih strukturah in postopkih.

Izložek:To, kar se proizvede ali doseže z viri, dodeljenimi za posege (npr. kmetom dodeljena nepovratna sredstva, tečaji usposabljanja za brezposelne, izgradnja ceste v državi v razvoju).

Nacionalna kontaktna točka za Rome:Nacionalna kontaktna točka za Rome je nacionalni organ, ki ima nalogo usklajevanja razvoja in izvajanja nacionalnih strategij za integracijo Romov/sklopa integriranih ukrepov politik.

Nacionalna strategija za integracijo Romov:Komisija je vse države članice z romskim prebivalstvom pozvala, naj pripravijo nacionalne strategije za integracijo Romov, ki bi zajemale obdobje 2011–2020, ali, če je taka strategija že obstajala, naj jo prilagodijo tako, da bi izpolnjevala cilje EU za integracijo Romov, skupaj z usmerjenimi ukrepi in zadostnim financiranjem (nacionalnim, EU in drugim) za njihovo izvedbo. Te strategije bi morale tudi predlagati rešitve za odpravljanje sedanjih ovir za uspešnejšo porabo sredstev EU ter določati temelje trdnega mehanizma za spremljanje, da se Romom zagotovijo konkretni rezultati. Nekatere države članice nimajo nacionalnih strategij za integracijo Romov, pač pa sklop integriranih ukrepov.

Nevladna organizacija:Izraz nevladna organizacija se nanaša na različne organizacije, ki so jim običajno skupne naslednje značilnosti:

oniso ustanovljene za ustvarjanje dobička. Čeprav imajo lahko plačane uslužbence in se ukvarjajo z dejavnostmi, ki ustvarjajo prihodke, dobička ne razdeljujejo med svoje člane,

oso prostovoljne skupine državljanov,

ov neki meri morajo imeti formalni ali institucionalni obstoj (npr. statut ali drug dokument, ki jih ureja, v katerem so opredeljeni njihovi poslanstvo, cilji in področje delovanja), saj so odgovorne svojim članom in donatorjem,

oso neodvisne, zlasti od vlad, javnih organov, političnih strank in gospodarskih organizacij.

Operativni program:Operativni program določa prednostne naloge države članice in posebne cilje ter način porabe sredstev (EU ter nacionalnega javnega in zasebnega sofinanciranja) v danem obdobju (običajno sedem let) za financiranje projektov. Ti projekti morajo prispevati k doseganju določenega števila ciljev, določenih na ravni prednostne osi operativnega programa. Operativni program je sestavljen za vsak sklad na področju kohezije (tj. ESRR, Kohezijski sklad in ESS). Operativni program pripravi država članica, preden so mogoča plačila iz proračuna EU, pa ga mora odobriti Komisija. Operativne programe je mogoče v obdobju, ki ga obsegajo, spremeniti le, če se s tem strinjata obe strani.

Organ upravljanja:Organ upravljanja je nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ (ali drug javni ali zasebni organ), ki ga določi država članica za upravljanje operativnega programa. Njegove naloge so izbiranje projektov za financiranje, spremljanje izvajanja projektov in poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.

Posredniški organ:Vsak javni ali zasebni organ ali služba, ki deluje v pristojnosti organa upravljanja ali v imenu tega organa izvaja naloge v razmerju do upravičencev, ki izvajajo operacije.

Predhodne pogojenosti:Predhodne pogojenosti so merila iz sporazumov o partnerstvu, ki štejejo za potrebne predpogoje za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije v okviru teh sporazumov. Pri pripravi operativnih programov ESRR, Kohezijskega sklada in ESS za programsko obdobje 2014–2020 morajo države članice oceniti, ali so ti pogoji izpolnjeni. Če niso, je treba pripraviti akcijske načrte, da se zagotovi njihova izpolnitev do 31. decembra 2016.

Priporočila za posamezno državo:Priporočila za posamezno državo so priporočila v zvezi s strukturnimi izzivi, ki jih je ustrezno obravnavati v okviru večletnih naložb, ki neposredno sodijo v področje uporabe skladov ESI, kot je določeno v uredbah za posamezne sklade. Sprejme jih Komisija v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Rezultat:Takojšnje spremembe, ki nastanejo za neposredne naslovnike na koncu njihove udeležbe v posegu (npr. boljši dostop do območja zaradi izgradnje ceste, tečajniki, ki so dobili zaposlitev).

Segregacija/desegregacija:

oSegregacijo povzročajo številni dejavniki, vključno z diskriminatornimi dejanji ter gospodarskimi in demografskimi mehanizmi. Zanjo je značilna fizična in socialna ločitev pripadnikov marginalizirane skupine od pripadnikov nemarginaliziranih skupin ter neenak dostop do osrednjih, vključujočih in visokokakovostnih storitev.

oDesegregacija pomeni prizadevanje za odpravo segregacije. Ukrepi za desegregacijo bi morali vzpostaviti pogoje za enak dostop do visokokakovostnih storitev, vključno z izobraževanjem, stanovanji, trgom dela, zdravjem in vsemi drugimi zadevnimi področji.

Skupno temeljno načelo:Skupna temeljna načela so sklop desetih meril za zagotavljanje uspeha pobud za vključevanje Romov. O teh načelih je potekala razprava na prvem zasedanju platforme EU za vključevanje Romov leta 2009 v Pragi. Nato so bila kot priloga zajeta v sklepe s seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, ki je potekala 8. junija 2009.

Socialno vključevanje:Proces izboljševanja pogojev za posameznike in skupine pri sodelovanju v družbi. Cilj socialnega vključevanja je omogočiti revnim in marginaliziranim ljudem, da izkoristijo številne priložnosti v svetu. Zagotavlja, da lahko ljudje sodelujejo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje, in imajo enak dostop do trgov, storitev ter političnega, socialnega in fizičnega prostora.

Povzetek

I

Diskriminacija proti Romom poteka vse od njihovega prihoda na ozemlje današnje Evropske unije pred mnogimi stoletji. Romsko prebivalstvo, ki po ocenah šteje 6,2 milijona ljudi, je zdaj največja narodnostna manjšina v EU in je večinoma marginalizirano. V državah članicah z največjo koncentracijo romskega prebivalstva Romi predstavljajo med 15 in 20 % šolskih učencev in ljudi, ki prvič vstopajo na trg dela.

II

Večji del finančne podpore, ki jo EU namenja ukrepom za socialno vključevanje na splošno, vključno z ukrepi, ki spodbujajo vključevanje Romov, se zagotavlja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS). Ni evidentirano, kakšen znesek je bil usmerjen posebej v pobude za integracijo Romov. Toda dokumenti držav članic o načrtovanju kažejo, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 približno 1,5 milijarde EUR namenjene za socialno-ekonomsko integracijo marginaliziranih skupnosti, kot so Romi. Podobne okvirne številke za obdobje 2007–2013 niso na voljo.

III

Sodišče je s to revizijo ocenilo, ali so pobude politik EU in finančna podpora v okviru ESRR in ESS uspešno prispevale k integraciji Romov. Sodišče je preučilo zlasti, ali:

–so strategije EU in nacionalne strategije za Rome omogočale, da sta se ESRR in ESS v obeh programskih obdobjih uspešno uporabljala za ukrepe za vključevanje Romov,

–je bil okvir ESRR in ESS za obe programski obdobji oblikovan tako, da je omogočal uspešno podporo ukrepom za integracijo Romov,

–so projekti, izvedeni v okviru ESRR in ESS v programskem obdobju 2007–2013, uspešno prispevali k integraciji Romov.

Revizijsko delo je bilo opravljeno na Komisiji in v štirih državah članicah (Bolgarija, Španija, Madžarska in Romunija) ter je zajemalo obdobje od leta 2007 do leta 2015.

IV

Sodišče je ugotovilo, da je Komisija bistveno napredovala pri določanju pobud politik EU, ki spodbujajo integracijo Romov, ter da so vse obiskane države članice do leta 2012 razvile nacionalno strategijo za integracijo Romov, vendar se je to zgodilo prepozno, da bi vplivalo na obliko operativnih programov ESRR in ESS ter izbiro projektov v programskem obdobju 2007–2013. V zvezi s temi nacionalnimi strategijami za integracijo Romov še vedno obstajajo številne pomanjkljivosti. Prvič, v nacionalnih strategijah ni navedeno, kakšna raven financiranja je potrebna za izvedbo predlaganih ukrepov za vključevanje Romov. V njih tudi ni naveden znesek, ki je za takšne ukrepe na voljo iz nacionalnega proračuna ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU. Drugič, protidiskriminaciji in obravnavanju sovraštva do Romov se ni namenjalo dovolj pozornosti. Tretjič, pri pripravi nacionalnih strategij za integracijo Romov se v izbranih državah članicah ni vedno upoštevala potreba po dejavni udeležbi organizacij civilne družbe, zlasti predstavnikov same romske skupnosti. Četrtič, vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome, ki so bile vzpostavljene za usklajevanje razvoja in izvajanja nacionalnih strategij za integracijo Romov, je včasih spodkopavalo neskladje med viri in odgovornostmi.

V

V zvezi z obdobjem 2014–2020 je ugotovljenih več izboljšav: na primer integracija Romov je izrecno omenjena v uredbah o evropskih strukturnih in investicijskih skladih (skladi ESI) in uvedena je bila posebna prednostna naloga pri financiranju. Poleg tega so morale države članice, za katere so bila izrečena priporočila za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov, nameniti sredstva spodbujanju te integracije. Toda Sodišče meni, da so na ravni Komisije in držav članic potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev, da bodo zaradi teh sprememb projekti bolje prispevali k integraciji Romov na terenu.

VI

Večina projektov ESRR in ESS, ki jih je Sodišče preučilo pri reviziji, je dosegla svoje splošne cilje, ki pa pogosto niso bili posebej povezani z Romi. Sodišče je tudi prišlo do zaključka, da je uspešen prispevek k integraciji romskega prebivalstva bolj verjeten za projekte, ki so bili izbrani in izvedeni v skladu z merili najboljše prakse, ki jih je sprejel Svet, tako imenovanimi skupnimi temeljnimi načeli za integracijo romskega prebivalstva. Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da je bilo težko spremljati napredek projektov za integracijo Romov, zlasti zaradi pomanjkljivosti v zvezi z razpoložljivostjo in kakovostjo podatkov o romskih udeležencih. Pomanjkanje izčrpnih in zanesljivih podatkov ne predstavlja težave le pri projektih, temveč tudi pri oblikovanju politik na ravni EU in nacionalni ravni. Brez hitrega ukrepanja bo ta položaj ostal nespremenjen tudi v obdobju 2014–2020.

VII

Sodišče v tem poročilu izreka priporočila, ki so navedena v nadaljevanju.

Priporočilo 1

Države članice naj pri pregledovanju ali spreminjanju nacionalnih strategij za integracijo Romov:

(a)določijo, kakšna raven financiranja je potrebna za izvedbo ukrepov za vključevanje Romov, ki so predlagani v strategiji. V nacionalnih strategijah za integracijo Romov naj bo tudi navedeno, kakšno financiranje je za takšne ukrepe na voljo iz nacionalnega proračuna ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU. Države članice naj se tudi formalno zavežejo, da bodo zagotovile, da prizadevanj v korist integracije Romov ne bodo ogrozile kratkoročne spremembe političnih prednostnih nalog;

(b)vključijo kazalnike in ciljne vrednosti, ki se nanašajo na protidiskriminacijo in natančneje na obravnavanje sovraštva do Romov. V programskem obdobju 2014–2020 bi bilo treba te kazalnike upoštevati tudi pri oblikovanju ukrepov, ki spodbujajo vključevanje marginaliziranih romskih skupnosti v okviru skladov ESI, v skladu z zahtevami direktive o rasni enakosti;

(c)zagotovijo sistematično posvetovanje z organizacijami civilne družbe, vključno s predstavniki Romov, o načrtovanju in izvajanju ukrepov za integracijo Romov ter vključevanje teh organizacij v to načrtovanje in izvajanje;

(d)podrobneje opredelijo vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome v zvezi z nacionalnimi strategijami za integracijo Romov ter zagotovijo, da so pristojnosti in odgovornosti nacionalnih kontaktnih točk za Rome skladne z viri, ki so tem točkam na voljo.

Priporočilo 2

(a)Komisija naj pri pregledovanju ustreznih operativnih programov zagotovi, da so ukrepi, ki se izvajajo v okviru skladov ESI, vključujoči in vsebujejo določbe, namenjene boju proti segregaciji. Segregacijske prakse naj bodo jasno opisane in izrecno izključene iz financiranja v okviru skladov ESI (in ne le omenjene v uvodnih izjavah), pri čemer naj se posebna pozornost nameni projektom izobraževanja in stanovanjskim projektom. To bi pomagalo okrepiti povezavo med priporočili za posamezno državo in uporabo skladov ESI;

(b)Komisija naj na sestankih odbora za spremljanje operativnih programov v celoti uporabi informacije iz poročil, ki jih morajo države članice zagotavljati od leta 2016 v skladu s priporočilom Sveta o uspešnih ukrepih za integracijo Romov, prav tako pa ugotovitve, ki izhajajo iz teh informacij. To je zaradi zagotavljanja, da se bodo področja slabosti, ugotovljena v poročilih, obravnavala s sredstvi iz skladov ESI in/ali sredstvi države članice (npr. s predodelitvijo sredstev na področja, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti).

Priporočilo 3

Države članice naj v zvezi z integracijo Romov uporabljajo merila najboljše prakse (kot je deset skupnih temeljnih načel Sveta) pri razpisih za zbiranje predlogov in izboru projektov. Če je ustrezno, naj se organizirajo razpisi za izbor dolgoročnih projektov v korist marginaliziranih romskih skupnosti. Dodeljevanje sredstev iz skladov ESI naj bo vedno, ko je mogoče, odvisno od tega, ali bodo projekti po koncu financiranja EU in svojem zaključku trajni. Ti vidiki naj se upoštevajo tudi pri spreminjanju operativnih programov za obdobje 2014–2020.

Priporočilo 4

Komisija naj v naslednjem programskem obdobju ali pri pregledovanju operativnih programov zagotovi, da se bodo cilji za integracijo Romov iz nacionalnih strategij za integracijo Romov odražali v okviru skladov ESI na vseh operativnih ravneh, če je ustrezno. V zvezi s tem naj zagotovi zanesljivo zbiranje podatkov, da bo omogočeno spremljanje in vrednotenje napredka med posameznimi projekti in na vseh upravnih ravneh.

Priporočilo 5

Države članice naj, če je ustrezno, dopolnijo skupne kazalnike izložkov in rezultatov, ki so določeni v zakonodaji o skladih ESI, s kazalniki posebej za Rome. Ti naj bodo usklajeni s kazalniki iz nacionalnih strategij za integracijo Romov in naj se nato uporabljajo za spremljanje operativnih programov v obdobju 2014–2020. Lahko so nadgradnja kazalnikov, ki jih je leta 2016 razvila agencija za temeljne pravice.

Priporočilo 6

Države članice naj razmislijo o tem, da bi pri pripravah za naslednje programsko obdobje sodelovale pri prizadevanju, da se doseže pravna gotovost glede uporabe ESS za financiranje kakršnih koli ukrepov za socialno vključevanje, ne glede na njihovo povezanost z zaposlovanjem. Ta odprava pravne negotovosti bi državam članicam omogočila, da bi v celoti uporabile ESS za namene socialnega vključevanja, vključno z ukrepi za boj proti diskriminaciji.

Priporočilo 7

Komisija naj razmisli o tem, da bi predlagala spremembe zakonodaje o skladih ESI in tako zagotovila, da se bodo v programskem obdobju, ki se začne leta 2020, pri razdelitvi sredstev med državami članicami upoštevali posebni kazalniki socialnega vključevanja, zlasti delež prebivalstva, ki ga predstavljajo marginalizirane skupine, kot so Romi. Zagotovi naj, da bodo vsa dodatna sredstva iz ESS, ki bodo zaradi teh sprememb dana na voljo državam članicam, namenjena posebnemu namenu podpore marginaliziranih skupnosti.

Priporočilo 8

(a)Komisija naj sodeluje z državami članicami pri razvoju skupne metodologije, ki bi v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU, vključno z morebitnimi obstoječimi odstopanji, zagotavljala ustrezne podatke o romskem prebivalstvu zaradi spremljanja njegove socialne vključenosti. To bi bilo treba storiti najpozneje pri pripravah za naslednje programsko obdobje;

(b)Komisija naj spodbuja države članice, naj, v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU, vključno z morebitnimi obstoječimi odstopanji, v naslednjih dveh letih izčrpno zbirajo statistične podatke o narodnosti. Eurostat bi lahko vključil ustrezna vprašanja v ankete, kot so raziskave o delovni sili in statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih.

Uvod

Romsko prebivalstvo

01

Romi v Evropi so potomci skupin, ki so pred približno tisoč leti zapustile indijsko podcelino in v 14. stoletju dosegle ozemlje sedanje Evropske unije. Do leta 1450 so se Romi naselili po skoraj celotni Evropi. V srednji Evropi so v tedanjem času že potekale njihove prisilne odstranitve in izgoni. Izraz Romi se nanaša na različne skupine (glej okvir 1), ki so jim skupne nekatere kulturne značilnosti in zgodovina trajne marginalizacije v evropskih družbah.

Okvir 1

Kaj pomeni izraz Romi?

Po navedbah Sveta Evrope¹ se izraz Romi nanaša na skupine, kot so Romi, Sinti, Kalé in sorodne skupine v Evropi, vključno s potujočimi (Travellers) in vzhodnimi (Dom in Lom) skupinami. Izraz zajema vse te močno raznovrstne skupine, vključno z osebami, ki se opredeljujejo za Cigane.

Čeprav kulturna in narodnostna identiteta teh skupin ni homogena, v poročilu za vse uporabljamo izraz Romi.

02

Romsko prebivalstvo je zdaj največja narodnostna manjšina v Evropi. Ocene velikosti njihove skupnosti so zelo različne in se gibljejo med 10 in 12 milijonov ljudi. Od tega jih približno 6,2 milijona živi v EU, večinoma v državah članicah v srednji in vzhodni Evropi. Velika večina evropskih Romov (80–85 %) je zdaj stalno naseljena². Romov, ki so ohranili potovalni način življenja, ne bi smeli mešati z Romi, ki se preselijo iz ene države članice EU in se naselijo v drugi. Na sliki 1 je prikazana koncentracija Romov v EU, državah kandidatkah³ in potencialnih državah kandidatkah⁴.

Slika 1

Ocene romskega prebivalstva v EU, državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah (2012)

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Sveta Evrope.

03

Približno štiri petine ocenjenega romskega prebivalstva v EU živijo v osmih državah članicah, navedenih v tabeli 1. V državah članicah z največjo koncentracijo romskega prebivalstva (Bolgarija, Slovaška, Romunija in Madžarska) Romi predstavljajo med 15 in 20 % šolskih učencev in ljudi, ki prvič vstopajo na trg dela.

Tabela 1

Države članice z največjim ocenjenim številom Romov

Država članica | Povprečna ocenjena velikost romskega prebivalstva | Najnižja ocena | Najvišja ocena
število ljudi | delež skupnega prebivalstva
Romunija | 1 850 000 | 8,6 % | 1 200 000 | 2 500 000
Bolgarija | 750 000 | 9,9 % | 700 000 | 800 000
Madžarska | 750 000 | 7,5 % | 500 000 | 1 000 000
Španija | 750 000 | 1,6 % | 500 000 | 1 000 000
Slovaška | 490 000 | 9,0 % | 380 000 | 600 000
Francija | 400 000 | 0,6 % | 300 000 | 500 000
Češka | 200 000 | 1,9 % | 150 000 | 250 000
Grčija | 175 000 | 1,5 % | 50 000 | 300 000
Skupaj | 5 365 000 | 3,0 % | 3 780 000 | 6 950 000
Skupaj za vso EU | 6 197 100 | 1,2 % | 4 368 700 | 8 025 500

Opomba: Številke pod „skupaj za vso EU” zajemajo tudi Hrvaško.

Vir: Svet Evrope, Ocene in uradne številke Romov v Evropi, julij 2012.

Pravni okvir in okvir politik

04

Pogodbe EU so glavna pravna podlaga za vse pobude EU, namenjene spodbujanju socialnega vključevanja na splošno in integraciji Romov posebej. Še posebno pomemben je člen 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki med drugim varuje pravice pripadnikov manjšin (glej okvir 2).

Okvir 2

Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji

„Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.”

05

Poleg tega člen 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si EU prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti z ukrepi Sveta (člen 19 PDEU). Člen 21 PDEU tudi določa, da imajo državljani EU pravico prostega gibanja in prebivanja znotraj EU.

06

Za ukrepe za integracijo Romov so pomembni tudi naslednji pravni instrumenti in instrumenti politik:

–Listina Evropske unije o temeljnih pravicah⁵ iz leta 2000, zlasti člen 21 o nediskriminaciji. Listina je postala pravno zavezujoča z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009,

–dve direktivi Sveta o enakem obravnavanju iz leta 2000⁶: direktiva o rasni enakosti, ki prepoveduje diskriminacijo na rasni ali narodnostni pripadnosti na različnih področjih, ter direktiva o enakosti pri zaposlovanju, ki vsebuje določbe o enakem obravnavanju na delovnem mestu,

–direktiva Evropskega parlamenta in Sveta iz leta 2004 o pravici do prostega gibanja za državljane EU⁷,

–okvirni sklep Sveta iz leta 2008 o boju proti rasizmu in ksenofobiji⁸, ki opredeljuje skupni kazensko-pravni pristop k boju proti rasističnemu in ksenofobičnemu govoru in zločinom,

–priporočilo Sveta iz leta 2013 o uspešnih ukrepih za integracijo Romov⁹ ter

–sporočilo Komisije iz leta 2011 o okviru EU za nacionalne strategije za integracijo Romov do leta 2020¹⁰, ki določa tudi naloge Agencije za temeljne pravice v tej zvezi¹¹.

07

Sedanje prednostne naloge politik na ravni EU, namenjene spodbujanju vključevanja Romov, izvirajo iz strategije EU do leta 2020, ki je bila dogovorjena leta 2010 in s katero se skuša doseči pametno, trajnostno in vključujočo rast v Evropi. Za merjenje napredka pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 je bilo za celotno EU dogovorjenih pet glavnih podciljev. Uspeh politike vključevanja Romov lahko vpliva na tri od teh petih podciljev (na podcilje, ki zadevajo izobraževanje¹², zaposlovanje¹³ ter boj proti revščini in socialni izključenosti¹⁴) v državah članicah z velikim deležem romskih prebivalcev.

08

V tem poročilu se tako izraz integracija kot izraz vključevanje uporabljata za ukrepe, namenjene izboljšanju življenjskih pogojev in razmer na področju človekovih pravic za Rome, ki živijo v državah članicah EU¹⁵ (glej okvir 3).

Okvir 3

Uporaba izrazov integracija in vključevanje kot sopomenk

Pri opisovanju splošnih ciljev političnih pobud za izboljšanje razmer za romsko prebivalstvo se izraza integracija in vključevanje pogosto uporabljata kot sopomenki.

Izraz integracija se pogosteje uporablja, ko je govora o pobudah, namenjenih varstvu temeljnih pravic in vrednot (kot je opisano v členu 2 PEU). Najti ga je tudi v nacionalnih strategijah za integracijo Romov.

Vključevanje se bolj uporablja, ko je govora o socialno-ekonomskih pobudah. Izraz je na primer uporabljen v strategiji Evropa 2020, katere cilj je doseči pametno, vključujočo in trajnostno rast.

Kako EU zagotavlja finančno podporo ukrepom za integracijo Romov?

09

Večji del finančne podpore EU za socialno vključevanje (s katero so se sofinancirali ukrepi za integracijo Romov) se zagotavlja predvsem iz Evropskega socialnega sklada (ESS), pa tudi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) v okviru kohezijske politike EU. Na voljo so tudi druga sredstva v okviru posebnih programov, ki jih neposredno upravlja Komisija¹⁶.

10

ESS in ESRR se izvajata z nacionalnimi in regionalnimi večletnimi operativnimi programi, ki jih pripravijo države članice, odobri pa jih Komisija. V okviru vsakega operativnega programa se skupna razpoložljiva sredstva razdelijo med različne prednostne osi operativnega programa.

11

Proračun za ESRR za obdobje 2007 do 2013 je znašal približno 201 milijardo EUR, za ESS pa 76 milijard EUR. V programskem obdobju 2014–2020 sta ESRR in ESS del evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI)¹⁷. Njun splošni proračun za celotno obdobje znaša približno 197 milijard EUR (ESRR) in 86 milijard EUR (ESS).

12

Ni evidentirano, kakšen delež teh zneskov je bil usmerjen posebej v pobude za integracijo Romov. Toda iz dokumentov držav članic o načrtovanju je mogoče sklepati, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 približno 1,5 milijarde EUR namenjene za socialno-ekonomsko integracijo marginaliziranih skupnosti, kot so Romi (glej tudi odstavek 69 in tabelo 6). Podobne okvirne številke za programsko obdobje 2007–2013 niso na voljo.

Vloga drugih evropskih in mednarodnih organizacij pri integraciji Romov

13

Svet Evrope je bil prva institucija, ki je na evropski ravni obravnavala integracijo Romov. Že več kot 40 let si prizadeva za boj proti diskriminaciji Romov in integracijo marginaliziranih romskih skupnosti.

14

Na področju integracije Romov so dejavne tudi druge mednarodne organizacije, ki imajo pri tem različne vloge. Med njimi so Svetovna banka, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (Urad za demokratične institucije in človekove pravice) ter Program Združenih narodov za razvoj.

1Svet Evrope, opisni glosar izrazov, povezanih z romskimi vprašanji, 2012.

2COM(2011) 173 final z dne 5. aprila 2011 – Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020.

3Albanija, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora, Srbija in Turčija.

4Bosna in Hercegovina ter Kosovo*.

5Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (UL C 83, 30.3.2010, str. 1).

6Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) (UL L 180, 19.7.2000, str. 22), Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

7Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77). Zlasti člen 6 o pravici do prebivanja do treh mesecev in člen 7 o pravici do prebivanja za več kot tri mesece.

8Okvirni sklep Sveta z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi.

9Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (UL C 378, 24.12.2013, str. 1).

10COM(2011) 173 final.

11Naloge Agencije za temeljne pravice v zvezi z nacionalnimi strategijami za integracijo Romov so: (a) zagotavljanje strokovnega znanja institucijam EU, (b) zbiranje podatkov in (c) sodelovanje z državami članicami pri razvijanju orodij za zagotavljanje dokazov o doseženem napredku.

12Podcilja na področju izobraževanja sta, da se stopnje zgodnjega opuščanja šolanja znižajo na manj kot 10 % in da vsaj 40 % ljudi, starih 30–34 let, konča terciarno izobraževanje.

13Podcilj je, da bi bilo zaposlenih 75 % ljudi, starih 20–64 let.

14Podcilj je, da se število ljudi, ki sta jih prizadela ali jih ogrožata revščina in socialna izključenost, zmanjša za vsaj 20 milijonov.

15Pristop se ujema z opredelitvijo Sveta Evropske unije, predstavljeno v njegovih sklepih o okviru EU za nacionalne strategije za integracijo Romov do leta 2020: Svet Evropske unije (2011), Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 – sklepi Sveta, 3089. seja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Bruselj, 19. maj 2011.

16Program za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) za obdobje 2014–2020, čigar predhodnik je bil program Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost (Progress) za obdobje 2007–2013; program za pravice, enakost in državljanstvo (2014–2020), čigar predhodniki so bili program Temeljne pravice in državljanstvo, program Daphne III ter dela programa Progress v zvezi s protidiskriminacijo in enakostjo spolov.

17V programskem obdobju 2014–2020 ESRR, ESS in Kohezijski sklad skupaj z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo sestavljajo evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI).

Obseg in cilji revizije

15

Sodišče je s to revizijo ocenilo, ali so pobude politik EU in finančna podpora v okviru ESRR in ESS uspešno prispevale k integraciji Romov. V obseg naše revizije sta bili zajeti programski obdobji 2007–2013 in 2014–2020. Sodišče je preučilo zlasti, ali:

–so okvir EU in nacionalne strategije za Rome omogočali, da sta se ESRR in ESS v obeh programskih obdobjih uspešno uporabljala za ukrepe za vključevanje Romov,

–je bil okvir ESRR in ESS za obe programski obdobji oblikovan tako, da je omogočal uspešno podporo ukrepom za integracijo Romov,

–so projekti, izvedeni v okviru ESRR in ESS v programskem obdobju 2007–2013, uspešno prispevali k integraciji Romov.

16

Sodišče je zbralo revizijske dokaze s pogovori z uradniki Komisije in držav članic ter nosilci in udeleženci projektov. Pregledalo je tudi dokumente, ki so jih posredovali organi EU in držav članic ter nosilci projektov.

17

Sodišče je najprej ovrednotilo podporo za integracijo Romov, ki jo je zagotavljala Komisija. Ta podpora je zajemala zakonodajo EU, okvire politik ter posebne smernice, v katerih so opisani prednostne naloge in podcilji EU. Sodišče je to pregledalo v povezavi s pobudami za programski obdobji 2007–2013 in 2014–2020. Preučilo je tudi, kako je Komisija zagotavljala spoštovanje temeljnih pravic. Ta del revizije Sodišča je bil izveden v generalnih direktoratih Komisije, ki se največ ukvarjajo s politikami, povezanimi z integracijo Romov: GD za pravosodje in potrošnike, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter GD za regionalno in mestno politiko¹⁸.

18

Sodišče je pregledalo tudi strateške okvire držav članic za spodbujanje integracije Romov, zlasti nacionalne strategije za integracijo Romov. Menilo je, da bi morali biti ukrepi za integracijo Romov, ki jih podpirata ESRR in ESS, tesno povezani s temi okviri, da bi bili čim bolj uspešni. Preučilo je tudi, ali so obiskane države članice vzpostavile ustrezne upravne ureditve za uspešno izvajanje svojih strateških okvirov za vključevanje Romov. Za usklajevanje razvoja in izvajanja nacionalnih strategij za integracijo Romov so odgovorne nacionalne kontaktne točke za Rome. Zato je Sodišče organiziralo sestanke z nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome obiskanih štirih držav članic, torej Bolgarije, Španije, Madžarske in Romunije, ter z nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome v Nemčiji, Grčiji, Franciji, na Slovaškem in v Združenem kraljestvu, da bi se bolje seznanilo z nacionalnimi strategijami ter morebitnimi spremembami strategij, načrtov in oblike programov, ki so nastale med obema programskima obdobjema.

19

Za programsko obdobje 2007–2013 je Sodišče tudi ovrednotilo, kako so bili oblikovani, izvajani in spremljani operativni programi ESRR in ESS, da bi ocenilo njihovo sposobnost za uspešno podporo ukrepom za integracijo Romov. Preučilo je vzorec projektov iz tega obdobja, da bi ovrednotilo njihov prispevek k integraciji marginaliziranega romskega prebivalstva. Ocena skladov ESI v obdobju 2014–2020, ki jo je izvedlo Sodišče, je bila omejena na oblikovanje tistih vidikov ESRR in ESS, ki so zadevali integracijo Romov, saj je revizija potekala zelo zgodaj v programskem obdobju.

20

Sodišče je štiri države članice (Bolgarijo, Španijo, Madžarsko in Romunijo) izbralo zaradi števila Romov, ki tam živijo, ter zato, ker so dodelile velik znesek financiranja področjem politike, ki bi lahko potencialno podpirala pobude za vključevanje Romov¹⁹.

21

Sodišče je v štirih obiskanih državah članicah izbralo sedem operativnih programov ESRR in ESS iz programskega obdobja 2007–2013, za katere je menilo, da so pomembni za pobude za vključevanje Romov, ter preučilo skupno 19 projektov, izvedenih v okviru teh operativnih programov²⁰ (glej Prilogo I). Ti projekti so bili izbrani na podlagi informacij, ki so jih zagotovili nacionalni organi. Sodišče se je osredotočilo na projekte izobraževanja, zaposlovanja in zdravstvenega varstva ter stanovanjske projekte, opravilo pa je tudi obiske pri projektih, ki se ukvarjajo z drugimi temami, kot sta socialno vključevanje ali protidiskriminacija (glej tabelo 5). Vsi izbrani projekti so bili končani do leta 2013. Seznam organov, odgovornih za izbor in izvajanje projektov, ki so bili preučeni v okviru te revizije, je v Prilogi II.

22

Revizijska merila Sodišča temeljijo na izkušnjah mreže EURoma²¹, ki je izdala priporočila²² za zagotavljanje uspeha pobud za vključevanje Romov. Sodišče je obiskalo tudi Agencijo za temeljne pravice (FRA), da bi pridobilo informacije o zbiranju podatkov²³.

23

Med temi merili je najpomembnejših deset skupnih temeljnih načel, ki so prikazana na sliki 2 in podrobno opisana v Prilogi III. O teh načelih je potekala razprava na prvem zasedanju platforme EU za vključevanje Romov leta 2009 v Pragi. Nato so bila kot priloga zajeta v sklepe seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, ki je potekala 8. junija 2009.

24

Ukrepi v zvezi z integracijo marginaliziranega romskega prebivalstva iz operativnih programov, ki jih je Sodišče izbralo za programsko obdobje 2007–2013, so bili vključeni v devet novih operativnih programov za obdobje 2014–2020. Sodišče je ocenilo novi okvir skladov ESI na podlagi teh devetih novih operativnih programov.

25

Sodišču so pri reviziji pomagali zunanji strokovnjaki za integracijo Romov. Ustanovilo je tudi skupino svetovalcev, ki so mu svetovali pri revizijskem pristopu in zagotovili, da so bili upoštevani pomembni vidiki vprašanja integracije Romov.

26

Ker lahko različni deležniki zelo različno dojemajo ukrepe, ki spodbujajo integracijo marginaliziranih Romov, in rezultate teh ukrepov, je Sodišče v vsaki od izbranih držav članic ustanovilo tematsko skupino. S tem je skušalo združiti strokovnjake in predstavnike deležnikov, da bi jim omogočilo izmenjavo mnenj o ukrepih za vključevanje Romov v povezavi s predhodnimi ugotovitvami Sodišča za vsako obiskano državo članico. Pozneje je priredilo zaključni sestanek tematske skupine s 13 različnimi deležniki (vključno s skupino svetovalcev). Cilj sestanka je bil pregledati predhodne ugotovitve Sodišča in razpravljati o mogočih zaključkih in priporočilih.

Slika 2

Deset skupnih temeljnih načel za vključevanje Romov

Vir: Evropsko računsko sodišče.

18Drugi generalni direktorati z odgovornostmi na področjih okvira EU za nacionalne strategije za integracijo Romov so GD za izobraževanje in kulturo, GD za zdravje in varnost hrane ter GD za sosedstvo in širitvena pogajanja.

19V programskem obdobju 2007–2013 so te štiri države članice iz ESRR in ESS skupaj prejele 14,1 milijarde EUR za ukrepe za socialno vključevanje. To je 20 % skupnega zneska, ki je bil v istem obdobju iz strukturnih skladov dodeljen za ukrepe za socialno vključevanje v vseh državah članicah.

20En prvotno izbran projekt je bil umaknjen iz vzorca, ker je bil premalo relevanten.

21Mreža EURoma je evropska mreža, v kateri sodelujejo predstavniki držav članic EU. Njen cilj je spodbujati uporabo strukturnih skladov zaradi povečanja uspešnosti politik, usmerjenih v romsko skupnost.

22Fundación Secretariado Gitano, tehnični sekretariat mreže EURoma, Tackling Roma Needs in the 2014–2020 Structural Funds Programming Period - Guide to improve the planning process (obravnavanje potreb Romov v programskem obdobju za strukturne sklade 2014–2020 – navodila za izboljšanje procesa načrtovanja), maj 2013.

23FRA je bila ustanovljena leta 2007 kot agencija EU s posebno nalogo zagotavljanja neodvisnih nasvetov o temeljnih pravicah, ki temeljijo na dokazih. FRA in Program združenih narodov za razvoj sta v letih 2004, 2009, 2012 in 2015 ločeno in skupaj izvajala ankete v romskih gospodinjstvih.

Opažanja

Pri vzpostavljenih strategijah na ravni EU in držav članic je bil dosežen napredek, toda večina izboljšav je prišla prepozno, da bi vplivala na programsko obdobje 2007–2013

27

Sodišče je preučilo, kakšen je bil na ravni EU in nacionalni ravni razvoj politik proti izboljšanemu ciljnemu usmerjanju in spodbujanju ukrepov za integracijo Romov. Najprej je ocenilo razvoj politik na ravni EU. Nato je preučilo nacionalne strategije za integracijo Romov in ovrednotilo, ali so ustrezno orodje za boljšo obravnavo vprašanj integracije Romov.

28

Sodišče je ocenilo, ali je v programskem obdobju 2007–2013 obstajal strateški okvir EU v zvezi s pobudami za integracijo Romov ter ali se je ta sčasoma spreminjal ali izboljševal. Za uspešnost politike za integracijo Romov, ki jo financira EU, mora Komisija podpirati delo držav članic tako, da zagotavlja zakonodajo, okvire politik ali posebne smernice na ravni EU.

O pobudi politik EU za vključevanje Romov je bil dogovor sprejet leta 2011, po širitvah EU v letih 2004 in 2007

Pobude politik EU so bile sprejete prepozno, da bi vplivale na oblikovanje v programskem obdobju 2007–2013

29

Vprašanje vključevanja Romov je na ravni EU postalo posebno pomembno, ko se je na pristop k EU, v letih 2004 in 2007, pripravljalo več srednje- in vzhodnoevropskih držav, nekatere s številnim romskim prebivalstvom. V sporazumih o partnerstvu za pristop z Bolgarijo, Češko, Madžarsko, Romunijo in Slovaško²⁴ je nadaljnja integracija Romov postala srednjeročna politična prednostna naloga.

30

Vendar pa EU integracije Romov po pristopih v letih 2004 in 2007 ni spremenila v posebno politično prednostno nalogo. V prvotnih različicah uredb za obdobje 2007–2013 ni bila integracija Romov niti omenjena. Prav tako ni bilo nobene zahteve, da bi bila kot posebna prednostna naloga vključena v operativne programe ESRR in ESS. Integracija Romov je bila prvič konkretno omenjena leta 2010, ko so bili spremenjeni pogoji za upravičenost v uredbi o ESRR, ki ureja ukrepe na stanovanjskem področju²⁵.

31

Leta 2008 si je Komisija začela prizadevati za izboljšanje položaja marginaliziranih Romov. Po prvem vrhu EU o Romih septembra 2008 je ustanovila platformo EU za vključevanje Romov, medresorsko projektno skupino za Rome, mrežo nacionalnih kontaktnih točk za Rome in delovno skupino za kazalnike integracije Romov, ki jo usklajuje Agencija za temeljne pravice (glej odstavek 94). Druge podporne strukture zajemajo dve tematski delovni skupini v okviru mreže nacionalnih kontaktnih točk za Rome in redna posvetovalna srečanja z organizacijami civilne družbe, mednarodnimi organizacijami in akademskimi mrežami. GD za pravosodje in potrošnike skupaj z generalnimi direktorati, odgovornimi za upravljanje skladov ESI, tudi organizira redne misije za ugotavljanje dejstev in dvostranske dialoge na visoki ravni z državami članicami, ki nacionalnim in lokalnim organom, organizacijam civilne družbe in vsem zadevnim oddelkom Komisije omogočajo, da iz oči v oči razpravljajo o razvoju politik.

32

Toda prvi pomemben dokument na ravni EU, ki je obravnaval integracijo Romov, je bil objavljen aprila 2011: sporočilo Komisije o okviru EU za nacionalne strategije za integracijo Romov²⁶. Nato je maja Svet EPSCO²⁷ sprejel sklepe, v katerih so se države članice zavezale, da bodo pripravile, posodobile ali razvile svoje nacionalne strategije za integracijo Romov. Do tega je prišlo zatem, ko je Komisija preko svoje komisarke za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo dala izjavo o najnovejšem razvoju položaja Romov in navedla, da diskriminacija na podlagi narodnosti ali rase v Evropi ni dobrodošla. Komisarka je tudi dejala, da je Komisija pripravljena začeti postopek za ugotavljanje kršitev proti eni od držav članic (Franciji), ker je direktivo o prostem gibanju uporabljala na diskriminatoren način, nezdružljiv z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Sklepi Evropskega sveta iz junija 2011 so opozorili na veliko pomembnost vključevanja Romov in pozvali k hitremu izvajanju sklepov EPSCO o pripravi, posodobitvi ali razvoju strategij držav članic.

33

To je bila prva pobuda EU posebej o romski skupnosti, ki je zajemala mehanizem za nadaljnje spremljanje. Predlagala je, naj vsaka država članica pripravi svojo nacionalno strategijo za integracijo Romov (glej odstavek 41). Ta pobuda je zagotovila trden okvir za spodbujanje vključevanja Romov ter določila področja, na katerih bi bilo treba ukrepati in določiti podcilje. Natančneje, določila je štiri ključna prednostna področja za posege: izobraževanje, zaposlovanje, zdravstveno varstvo in stanovanja. Države članice so bile pozvane, naj določijo dosegljive cilje na teh področjih.

34

Države članice niso bile pozvane, naj ločeno obravnavajo protidiskriminacijske ukrepe ali določijo s tem povezane podcilje. Ti so bili obravnavani kot medsektorska tema vseh štirih omenjenih področij²⁸, toda posebni merljivi kazalniki in podcilji na področju protidiskriminacije so bili le redko določeni. To je bistvena pomanjkljivost obstoječega okvira politik, saj Komisiji otežuje merjenje doseženega napredka.

Vključevanje romskega prebivalstva od leta 2011: od pristopa, temelječega na politikah, do politične zaveze

Priporočilo Sveta o integraciji Romov, sprejeto leta 2013

35

Priporočilo Sveta iz leta 2013²⁹ je bilo prvi pravni instrument EU, ki se je nanašal izključno na integracijo Romov, kar je odražalo bistven korak naprej v pristopu EU k vključevanju Romov. Namesto vztrajanja pri pristopu, temelječem na politikah, je priporočilo določilo vključevanje romskega prebivalstva kot politično zavezo držav članic, ki odraža veljavne določbe o varstvu človekovih pravic. Priporočilo zagotavlja posebne smernice za pomoč državam članicam pri izboljšanju in pospešitvi spodbujanja integracije Romov na področjih izobraževanja, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in stanovanj. Vsebuje tudi smernice o horizontalnih ukrepih politik, ki zajemajo smernice o spopadanju z diskriminacijo. Izrecno tudi omenja sovraštvo do Romov, ki pomeni posebno obliko rasizma, katere gonilo je zgodovinska diskriminacija.

Priporočila za posamezno državo, ki jih je Komisija od leta 2012 izdala v zvezi z vključevanjem Romov

36

Komisija je od leta 2012 izdajala priporočila za posamezno državo v zvezi z vključevanjem Romov. Od takrat so bila tovrstna priporočila naslovljena na pet držav članic z velikimi romskimi manjšinami: na Bolgarijo, Madžarsko, Slovaško, Češko in Romunijo. V tabeli 2 je navedeno, na katere teme so se nanašala priporočila za posamezno državo, naslovljena na teh pet držav članic.

Tabela 2

Teme priporočil za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov v petih zadevnih državah članicah

| 2012 | 2013 | 2014 | 2015
Bolgarija | integracija Romov na splošno | izobraževanje | zaposlovanje/izobraževanje | izobraževanje
Češka | n. r. | izobraževanje | izobraževanje | izobraževanje
Madžarska | integracija Romov na splošno | revščina/izobraževanje | revščina/izobraževanje | izobraževanje
Romunija | n. r. | integracija Romov na splošno/izobraževanje | zaposlovanje/izobraževanje | izobraževanje
Slovaška | izobraževanje | izobraževanje | izobraževanje | izobraževanje

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.

37

Komisija je tudi pozorno spremljala izvajanje dveh zadevnih direktiv³⁰ o enakem obravnavanju (v tabeli 3 je več podrobnosti o izvajanju direktive o rasni enakosti). Leta 2014 je začela postopek za ugotavljanje kršitev proti Češki in leta 2015 proti Slovaški, v obeh primerih zaradi segregacije romskih učencev v izobraževalnem sistemu. Preostali primeri se ne nanašajo posebej na Rome. Komisija spremlja tudi izvajanje okvirnega sklepa iz leta 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi. Od leta 2014 je ta okvirni sklep izvršljiv.

Tabela 3

Spremljanje izvajanja direktive o rasni enakosti 2000/43/ES

Država članica | Prenos v nacionalno zakonodajo | Kršitev¹
rok | končan v roku | neskladnost zakonodaje države članice z zakonodajo EU | država članica nepravilno uporablja zakonodajo EU
Belgija | 19. julij 2003 | √ |  |
Bolgarija | 1. januar 2007 | √ |  | primer zaključen
Češka | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen | primer odprt
Danska | 19. julij 2003 | √ | primer zaključen | primer zaključen
Nemčija | 19. julij 2003 | √ |  |
Estonija | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen |
Irska | 19. julij 2003 | √ |  |
Grčija | 19. julij 2003 | √ |  |
Španija | 19. julij 2003 | √ | primer zaključen |
Francija | 19. julij 2003 | √ |  |
Hrvaška | 1. julij 2013 | √ |  |
Italija | 19. julij 2003 | √ |  |
Ciper | 1. maj 2004 | √ |  |
Latvija | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen |
Litva | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen |
Luksemburg | 19. julij 2003 | √ |  |
Madžarska | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen |
Malta | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen |
Nizozemska | 19. julij 2003 | √ | primer zaključen |
Avstrija | 19. julij 2003 | √ | primer zaključen |
Poljska | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen | primer zaključen
Portugalska | 19. julij 2003 | √ | primer zaključen |
Romunija | 1. januar 2007 | √ | primer zaključen |
Slovenija | 1. maj 2004 | √ |  | primer odprt
Slovaška | 1. maj 2004 | √ | primer zaključen | primer odprt
Finska | 19. julij 2003 | √ |  | primer zaključen
Švedska | 19. julij 2003 | √ | primer zaključen |
Združeno kraljestvo | 19. julij 2003 | √ | primer zaključen | primer zaključen

1Informacije iz decembra 2015.

Opomba: Le postopka za ugotavljanje kršitev na Češkem in Slovaškem se posebej nanašata na Rome.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.

Smernice, ki jih je izdala Komisija, in okrepljeno sodelovanje s Svetom Evrope

38

Poleg teh glavnih pobud je Komisija izdala več političnih smernic o uporabi sredstev za vključevanje Romov. Te med drugim zajemajo dokumente s tematskimi smernicami o Romih in marginaliziranih skupnostih, dokument v zvezi s tematsko predhodno pogojenostjo pri integraciji marginaliziranih romskih skupnosti in smernice za države članice o uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri odpravljanju izobraževalne in prostorske segregacije.

39

Komisija je leta 2014 tudi izdala Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo, ki določa, da morajo države članice k sodelovanju pri sporazumih o partnerstvu pritegniti organizacije civilne družbe in zagotoviti, da imajo te dejavno vlogo pri oblikovanju in izvajanju programov, ki se financirajo s sredstvi iz skladov ESI³¹.

40

Za povečanje uspešnosti svojega dela na področju integracije Romov je Komisija od leta 2011 tudi tesneje sodelovala s Svetom Evrope, ki je organizacija z veliko izkušnjami na tem področju (glej odstavek 13). Zlasti se je udeleževala sestankov, ki jih je organiziral sekretariat Sveta Evrope, in nekaterih skupnih programov s Svetom Evrope (Romact³² in ROMED³³).

Napredek na ravni držav članic: nacionalne strategije za integracijo Romov so bile sprejete, toda nekatere pomanjkljivosti so ostale

41

Države članice so bile leta 2011 pozvane, naj pripravijo nacionalne strategije za integracijo Romov, ki bi zajemale obdobje 2011–2020, ali, če je taka strategija že obstajala, naj jo prilagodijo tako, da bi izpolnjevala cilje EU za integracijo Romov. V teh strategijah bi morali biti določeni usmerjeni ukrepi in informacije o financiranju (nacionalnem, EU in drugem), potrebnem za izvedbo teh ukrepov. Predlagane bi morale tudi biti rešitve za odpravljanje sedanjih ovir za uspešnejšo uporabo sredstev EU ter določeni temelji trdnega mehanizma za spremljanje, da se Romom zagotovijo konkretni rezultati.

42

V zvezi s temi nacionalnimi strategijami za integracijo Romov je Sodišče:

–preučilo specifično vsebino nacionalnih strategij za integracijo Romov v obiskanih državah članicah,

–preverilo, ali je bilo ugotovljeno, kdo so pomembni deležniki za izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov, in kakšna je vloga nacionalnih kontaktnih točk za Rome v tem kontekstu,

–ocenilo ureditve za spremljanje njihovega izvajanja ter

–pregledalo, kako je Komisija ocenjevala poročila držav članic o izvajanju njihovih nacionalnih strategij za integracijo Romov.

Nacionalne strategije za integracijo Romov

Vse obiskane države članice so sprejele nacionalne strategije za integracijo Romov

43

Komisija je objavila sporočilo, v katerem je države članice pozvala k sprejetju nacionalne strategije za integracijo Romov. To so upoštevale vse države članice³⁴. Nekatere države članice so se za namen integracije Romov odločile za sklop integriranih ukrepov politik, ki ga je Sodišče štelo kot enakovrednega nacionalni strategiji za integracijo Romov. Nacionalnim strategijam za integracijo Romov so v vseh štirih obiskanih državah članicah sledili akcijski načrti. Vse so tudi vzpostavile nacionalne kontaktne točke za Rome.

44

Komisija ni določila, da je treba protidiskriminacijo vključiti med ključna prednostna področja v nacionalni strategiji za integracijo Romov. Vendar pa so nacionalne strategije Bolgarije, Madžarske³⁵ in Španije presegle štiri glavna predpisana področja izobraževanja, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in stanovanj ter zajele posebno poglavje o protidiskriminaciji. Tudi romunska nacionalna strategija je omenjala protidiskriminacijo, vendar le posredno ob opisu štirih glavnih predpisanih področij. Od štirih izbranih držav članic sta samo Bolgarija in Madžarska določili podcilje v zvezi s protidiskriminacijo.

45

Tri od štirih nacionalnih strategij za integracijo Romov so zajemale podcilje, ki so se nanašali na izobraževanje, zaposlovanje, zdravstveno varstvo in stanovanja. Četrta, madžarska, je vsebovala splošne podcilje, vendar v zvezi z njimi ni bilo nobenih količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti in niso se vsi podcilji nanašali posebej na romsko prebivalstvo, na primer na področju stanovanj. Strategija je sicer zagotovila pomembne informacije o položaju romskega prebivalstva na Madžarskem, vendar to ni bilo uporabljeno za to, da bi bili v nacionalni strategiji za integracijo Romov oblikovani kazalniki ali izhodiščne vrednosti posebej za Rome. Romunska nacionalna strategija za integracijo Romov je zajemala izhodiščne vrednosti samo za nekatere kazalnike. Zato je bilo težko ovrednotiti rezultate, dosežene v okviru teh nacionalnih strategij, saj je bila začetna točka neznana.

Vse nacionalne strategije za integracijo Romov se sklicujejo na deset skupnih temeljnih načel za vključevanje Romov

46

Vse strategije so se neposredno (Bolgarija, Madžarska in Španija) ali posredno (Romunija) sklicevale na deset skupnih temeljnih načel za vključevanje Romov (glej odstavek 23 in sliko 2). Toda Sodišče je ugotovilo, da države članice pri pripravi strategij niso vedno uporabljale teh desetih načel:

oza Španijo in Bolgarijo so bili zagotovljeni pisni dokazi o posvetovanju z organizacijami civilne družbe in o povratnih informacijah, ki so jih glede prispevka nevladnih organizacij zagotovili nacionalni organi,

ov Romuniji in na Madžarskem sta bili le delno upoštevani skupni temeljni načeli za integracijo Romov št. 9 o udeležbi civilne družbe in št. 10 o dejavni udeležbi Romov pri oblikovanju politik:

–tudi v Romuniji je pred sprejetjem nacionalne strategije za integracijo Romov potekal posvetovalni proces, v okviru katerega je bilo organiziranih več sestankov, toda organizacije civilne družbe so dvomile o preglednosti in številu sestankov. Navedle so tudi, da niso prejele informacij o tem, kako so bili upoštevani njihovi prispevki. Sodišče ni našlo nobenih dokazov o tem, ali in kako so romunski organi upoštevali prispevke nevladnih organizacij,

–na Madžarskem je bilo le malo dokazov o poteku posvetovalnega procesa o nacionalni strategiji za integracijo Romov, posodobljena različica te strategije pa ni vsebovala informacij o tem, ali in kako so bile upoštevane pripombe različnih deležnikov. Glede akcijskega načrta ni potekalo nobeno posvetovanje. Poleg tega sta bili za izvajanje najpomembnejših ukrepov iz nacionalne strategije ob javnih organih imenovani dve organizaciji civilne družbe, zato so bile druge organizacije civilne družbe izrinjene.

Nacionalne strategije za integracijo Romov ne navajajo finančne podpore, ki je v državah članicah na voljo za ukrepe za podporo vključevanju Romov

47

Analiza Sodišča je pokazala, da nacionalne strategije za integracijo Romov Bolgarije, Madžarske in Španije niso vsebovale informacij o finančnih dodelitvah, ki so na voljo za ukrepe, povezane z Romi, in sicer niti iz nacionalnega proračuna niti iz operativnih programov ESRR ali ESS, ki so sofinancirani iz proračuna EU. V nacionalni strategiji Bolgarije je bilo navedeno, da so sredstva EU glavni vir financiranja za projekte, s katerimi se ta strategija izvaja. Proračun je bil naveden samo v Romuniji, vendar z nekaj nedoslednostmi: ESRR v nacionalni strategiji za integracijo Romov ni bil omenjen kot vir financiranja, čeprav se kot tak uporablja že od spremembe ESRR leta 2010, kar je bilo pred sprejetjem nacionalne strategije³⁶. Ker ni informacij o finančnih sredstvih, ki so na voljo za spopadanje z vprašanji, povezanimi z vključevanjem Romov, je težko oceniti, ali so bile strategije držav članic že v začetku realne.

Delitev odgovornosti za izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov: vloga nacionalnih kontaktnih točk za Rome

48

Vse države članice, ki jih je Sodišče zajelo v analizo, so določile in opredelile odgovornosti nacionalnih kontaktnih točk za Rome v skladu s sporočilom Komisije iz leta 2011. Te kontaktne točke so odgovorne za usklajevanje razvoja in izvajanja nacionalnih strategij za integracijo Romov. Spremljajo napredek, dosežen v okviru nacionalne strategije za integracijo Romov, in informacije o tem posredujejo Komisiji³⁷. Vendar so njihova pooblastila omejena. Dodelitev operativnih odgovornosti nacionalnim ministrstvom pomeni, da nacionalne kontaktne točke za Rome v izbranih državah članicah nimajo pooblastil na področjih zaposlovanja, izobraževanja, stanovanj ali zdravstvenega varstva. Nimajo tudi pooblastil, da bi se odločale o razdelitvi finančnih virov med programi za integracijo.

49

Velikost, struktura in odgovornosti devetih izbranih nacionalnih kontaktnih točk za Rome so se močno razlikovale. Nekatere točke so pod drugačnim imenom že obstajale, preden je Komisija uvedla pojem nacionalnih kontaktnih točk za Rome. Nekaterim so bile dodeljene dodatne odgovornosti, ne da bi dobile kakršne koli dodatne vire³⁸. Zmogljivost bolgarske nacionalne kontaktne točke za Rome ni bila zadostna, kot je opisano v odstavku 50.

50

Sodišče je ugotovilo dve pomanjkljivosti pri delitvi odgovornosti za izvajanje nacionalne strategije za integracijo Romov. Prvič, v Romuniji in Španiji je bilo ugotovljeno slabo sodelovanje. Drugič, v Bolgariji in Španiji je bilo ugotovljeno neskladje med odgovornostmi in viri:

–v Romuniji smo opazili, da slabo sodelovanje med nacionalno agencijo za Rome in različnimi vladnimi ministrstvi pri zagotavljanju podatkov ogroža ustreznost spremljanja nacionalne strategije za integracijo Romov. Podobno smo v Španiji opazili, da obstoječi organi za usklajevanje (kot je skupina za tehnično sodelovanje) niso bili uspešni pri zagotavljanju zanesljivih podatkov in usklajevanju politik. To kaže, da je za zagotovitev ustreznega izvajanja nacionalne strategije za integracijo Romov potrebno boljše usklajevanje. Oba primera slabega usklajevanja sta ovirala zbiranje zanesljivih podatkov, zato je bilo težje spremljati izvajanje nacionalne strategije za integracijo Romov,

–v Bolgariji je nacionalna kontaktna točka za Rome dobila na voljo premalo pristojnosti in virov, čeprav je eden od glavnih organov, zadolženih za izvajanje in spremljanje nacionalne strategije za integracijo Romov. Več neprofitnih organizacij v Bolgariji je opozorilo na pomanjkanje politične volje³⁹. Podobno težavo je v svojem poročilu o napredku leta 2014 ugotovila španska nacionalna kontaktna točka za Rome.

Pomanjkljivosti pri spremljanju napredka nacionalnih strategij za integracijo Romov

51

Sodišče je ugotovilo, da je bilo spremljanje in ocenjevanje napredka nacionalne strategije za integracijo Romov bistven izziv za vse obiskane države članice (glej tudi odstavek 74):

–v Bolgariji v nacionalnih strategijah za integracijo Romov niso bili določeni nobeni posebni postopki za spremljanje in odgovornost. Poleg tega niso vsi ukrepi imeli količinsko opredeljivih podciljev,

–na Madžarskem je bil sicer razvit sistem kazalnikov za spremljanje programov, vendar podatki, ki jih je vseboval, niso bili posodobljeni od leta 2012,

–v Romuniji je proces spremljanja močno oslabilo pomanjkanje informacij o kazalnikih, določenih v nacionalni strategiji za integracijo Romov, in strukturiranih finančnih podatkov o procesu izvajanja. V poročilih o spremljanju niso bili omenjeni zastavljeni podcilji ali to, v kakšni meri so bili doseženi, zato je težko oceniti uspešnost izvedbe strategije, ter

–v Španiji je akcijski načrt za obdobje 2014–2016 zajemal le opis ukrepov za leto 2014. Ukrepi za leto 2015 so bili pripravljeni šele sredi leta 2015, kar je oviralo proces načrtovanja za to leto.

Ocenjevanje, ki ga Komisija izvaja glede izvajanja nacionalnih strategij za integracijo Romov

52

Evropska komisija je ocenila te nacionalne strategije, ugotovila njihove slabosti in maja 2012 objavila svoje sklepe v sporočilu (Nacionalne strategije vključevanja Romov: prvi korak pri izvajanju okvira EU). Komisija je leta 2013 začela letno ocenjevati, kako uspešno je izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov. Ta letna ocena vsebuje podrobnosti o splošnih pomanjkljivostih, ki jih je treba odpraviti. Glavni zaključki ocen zadnjih let so omenjali, da še vedno niso vzpostavljeni predpogoji, ki so potrebni za uspešno izvajanje strategij, zato je izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov počasno. Zlasti ni bilo naslednjih elementov: konkretnih podciljev in ustreznih ukrepov za odpravo segregacije romskih otrok v izobraževalnem sistemu, jasnejšega časovnega okvira izvajanja in jasnejših finančnih dodelitev ter ukrepov za boj proti diskriminaciji in rasizmu proti Romom.

53

Od takrat so države članice dosegle nekaj napredka pri izvajanju svojih nacionalnih strategij za integracijo Romov. Toda poročilo Komisije iz leta 2015 je pokazalo, da vsaj od leta 2012 obstajajo nekatere pomanjkljivosti, ki leta 2014 še niso bile odpravljene: še vedno niso bili vzpostavljeni nekateri pogoji, potrebni za uspešno izvajanje strategij. To je potrdilo opažanja Sodišča v izbranih štirih državah članicah.

54

Cilj odprave segregacije romskih otrok v izobraževalnem sistemu je bil na primer določen v strategijah, vendar je bilo uvedenih premalo ukrepov in podciljev, da bi ga bilo mogoče doseči. Če so taki ukrepi obstajali, ni bil jasen časovni okvir za njihovo izvedbo, pa tudi ne proračunske ureditve. Te pomanjkljivosti so upočasnile izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov. V Bolgariji sta bila v poročilu o napredku navedena tudi pomanjkanje politične volje in potreba po izboljšanju protidiskriminacijskih ukrepov.

55

Takšne pomanjkljivosti, še posebno vprašanje segregacije in izobraževanja, so bile zajete v priporočila za posamezne države, ki so bila izrečena več državam članicam. Za Češko in Slovaško je Komisija na tej podlagi celo začela postopek o ugotavljanju kršitev (glej odstavek 37).

56

Komisija je na začetku programskega obdobja 2014–2020 pregledala, ali so bili ti elementi obravnavani v sporazumih o partnerstvu. Svojo svetovalno vlogo na sestankih odbora za spremljanje v zvezi z operativnimi programi, ki jih je Sodišče ocenilo za programsko obdobje 2014–2020, je izkoristila tudi za opozarjanje, da so priporočila za posamezno državo pomembna za zadeven operativni program.

Na področju kohezijske politike je bilo v obdobju 2014–2020 ukrepom za integracijo Romov namenjene več pozornosti kot v obdobju 2007–2013

57

Sodišče je analiziralo, ali so v okviru kohezijske politike za obdobje 2007–2013 obstajale jasne omembe integracije Romov. Pregledalo je tudi, kako so države članice, ki prejemajo sofinanciranje iz ESRR in ESS za pobude za integracijo Romov, zagotavljale vključenost pobud, razvitih na ravni EU, v ustrezne nacionalne strategije in operativne programe.

58

Za programsko obdobje 2014–2020 je Sodišče ocenilo, ali so v pravnem okviru za sklade ESI obstajali jasni sklici na integracijo Romov in ali je Komisija obravnavala pomanjkljivosti, ki so se pojavile v programskem obdobju 2007–2013. Za obe obdobji je preučilo, ali so Komisija in države članice vzpostavile uspešen sistem za spremljanje na področju integracije Romov.

Čeprav v pravnem okviru za obdobje 2007–2013 Romi niso omenjeni, so izbrane države članice v svojih operativnih programih omenjale njihovo integracijo

Preučeni operativni programi za obdobje 2007–2013 so integracijo Romov omenjali v splošnem smislu

59

V času priprave okvira kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 integracija Romov še ni bila opredeljena kot posebna prednostna naloga na ravni EU. Beseda „Rom” se v uredbah za obdobje 2007–2013 sploh ni pojavila. Vseeno pa so imele vse štiri obiskane države članice vsaj eno obstoječo regionalno ali nacionalno strategijo za integracijo Romov ali enakovreden program. Vse so obravnavale integracijo Romov v vsaj nekaterih operativnih programih, kot je opisano v tabeli 4.

Tabela 4

Sklic na vključevanje Romov v operativnih programih ESRR in ESS za obdobje 2007–2013

| Posebna ciljna skupina | Posebni kazalniki | Sklici na romsko skupnost
| v ukrepih, namenjenih ranljivim skupinam | v ukrepih, namenjenih najmanj razvitim področjem
Bolgarija | X | X | X |
Španija | X |  | X |
Madžarska |  | X | X | X
Romunija |  | X | X |

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.

60

Kljub spremembi uredbe o ESRR leta 2010 je bila večina ukrepov v našem vzorcu, ki so se nanašali na marginalizirane Rome, sofinancirana v okviru ESS (glej odstavek 30). Velik delež teh ukrepov (sedem od 17) je bil povezan z zaposlovanjem (glej tabelo 5). To je mogoče pojasniti s tem, da iz člena 162 PDEU izhaja, da morajo biti projekti in ukrepi ESS povezani z zaposlovanjem. Uredba o ESS po drugi strani omogoča in celo spodbuja financiranje ukrepov za socialno vključevanje. Zato organi nimajo pravne gotovosti, da je mogoče financiranje iz ESS uporabiti za katere koli ukrepe za socialno vključevanje, ne glede na njihovo povezanost z zaposlovanjem.

Tabela 5

Področja ukrepov preučenih projektov

Bolgarija | ESS | ESRR
Projekt št. 1 | Projekt št. 2 | Projekt št. 3 | Projekt št. 4 | Projekt št. 5
Izobraževanje |  | √ |  |  |
Zaposlenost |  |  | √ |  |
Zdravje |  |  |  | √ |
Socialna vključenost | √ |  |  |  |
Socialna infrastruktura |  |  |  |  | √
Madžarska | ESS
Projekt št. 6 | Projekt št. 7 | Projekt št. 8 | Projekt št. 9 | Projekt št. 10
Izobraževanje |  |  |  |  | √
Zaposlenost | √ | √ |  |  |
Zdravje |  |  |  |  |
Socialna vključenost |  |  | √ | √ |
Socialna infrastruktura |  |  |  |  |
Romunija | ESS | ESRR
Projekt št. 11 | Projekt št. 12 | Projekt št. 13 | Projekt št. 14 | Projekt št. 15
Izobraževanje |  |  | √ |  |
Zaposlenost | √ |  |  |  |
Zdravje |  | √ |  |  |
Socialna vključenost |  |  |  | √ |
Socialna infrastruktura |  |  |  |  | √

Španija | ESS (operativni program za boj proti diskriminaciji) | ESS (operativni program za Andaluzijo)
Projekt št. 16 | Projekt št. 17 | Projekt št. 18 | Projekt št. 19
Izobraževanje |  | √ |  |
Zaposlenost | √ |  | √ | √
Zdravje |  |  |  |
Socialna vključenost |  |  |  |
Socialna infrastruktura |  |  |  |

Opomba: Zadevni projekti socialne infrastrukture na Madžarskem, ki so bili financirani iz ESRR, so bili izvedeni, vendar niso bili izbrani za revizijo, ker do leta 2013 niso bili končani.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

V operativnih programih ESRR in ESS za obdobje 2007–2013 je le malo omemb strategij za integracijo Romov in kazalnikov posebej za Rome

61

Samo v enem od sedmih preučenih operativnih programov ESRR in ESS za obdobje 2007–2013 je omenjena nacionalna strategija za integracijo Romov in v treh so bili določeni kazalniki posebej za Rome:

–operativni program za razvoj človeških virov (POSDRU) v Romuniji je izrecno omenjal strategijo za integracijo Romov, ki je bila vzpostavljena ob začetku veljavnosti operativnega programa. Eden od ciljev, ki so bili navedeni za program, je bilo izvajanje te strategije za integracijo. Čeprav ta operativni program ni bil posebej usmerjen v romsko skupnost, je zajemal tudi kazalnik izložkov in kazalnik rezultatov, v katerih so bili Romi posebej omenjeni,

–bolgarski operativni program ESS, ki ga je izbralo Sodišče, je za nekatere ukrepe prav tako zajemal kazalnike izložkov in rezultatov, povezane z Romi, ter

–madžarski operativni program, ki ga je izbralo Sodišče, je vseboval kazalnik posebej za Rome, ki ni bil neposredno povezan s posebnim ukrepom.

Preostali štirje izbrani operativni programi niso imeli nobenih kazalnikov posebej za Rome.

V preučenih operativnih programih za obdobje 2007–2013 niso navedene nobene informacije o finančni podpori za integracijo Romov

62

Financiranje ESS je bilo zagotovljeno v skladu s prednostnimi temami, torej cilji, h katerih doseganju je skušal prispevati ESS. Za pobude za integracijo Romov je bilo najbolj verjetno, da bodo prispevale k doseganju ciljev prednostnih tem ESS v zvezi s socialnim vključevanjem⁴⁰. V sedemletnem programskem obdobju je bilo za ukrepe socialnega vključevanja v operativnih programih ESS z namenskimi prednostnimi osmi za socialno vključenost prvotno dodeljene 11,5 milijarde EUR (sredstva EU in nacionalna sredstva). Vendar ni bilo na voljo nobenih finančnih informacij o tem, kakšen delež tega financiranja je bil namenjen integraciji marginaliziranih romskih skupnosti. Poleg tega je bilo mogoče za pobude za vključevanje Romov pridobiti financiranje tudi v okviru drugih, splošnejših prednostnim tem, kot so tiste, ki se nanašajo na izobraževanje in zaposlovanje.

63

Financiranje iz ESRR se je zagotavljalo tudi v skladu z drugimi prednostnimi nalogami, od katerih je bila za integracijo Romov najpomembnejša socialna infrastruktura⁴¹. V okviru te prednostne naloge je bilo dodeljene skupno 18,6 milijarde EUR. Večinoma je šlo za osrednjo podporo, ki ni bila usmerjena v posebno skupino, kot je pojasnjeno v okviru 4.

Okvir 4

Osrednja in usmerjena podpora: dopolnilna pristopa k vključevanju Romov

Osrednja podpora se nanaša na politike, namenjene splošni javnosti, pri katerih se pri prejemnikih ne dela nobena razlika na podlagi rase, narodnosti ali drugih nerelevantnih dejavnikov.

Usmerjena podpora se nanaša na politike, ki so izrecno, vendar ne nujno izključno, namenjene posebnim ciljnim skupinam, kot so posamezne manjšinske skupine.

Izkušnje kažejo, da je za Rome uspešna integracija v družbo verjetnejša, če imajo dostop tudi do osrednjih pobud, ki niso usmerjene izključno vanje. Za upravljanje tega ni enotnega modela, pač pa je treba uporabiti posebej prilagojen pristop, pri katerem se upoštevajo lokalne razmere⁴².

64

Dokler ni bila leta 2010 spremenjena uredba o ESRR, ta sklad ni mogel zagotavljati podpore, ki bi bila usmerjena v posebne skupine, razen v državah članicah, ki so pristopile k EU 1. maja 2004 ali po tem datumu, in v nekaterih okoliščinah. Od te spremembe je bilo skupno 80 milijonov EUR namenjenih za integrirane stanovanjske sheme, usmerjene v marginalizirane skupnosti, vključno z Romi, v osmih državah članicah⁴³.

65

Naša analiza je tudi pokazala, da številne države članice niso zbirale nobenih podatkov o narodnosti, zato niso mogle ugotoviti števila romskih prebivalcev na danem geografskem območju in oceniti posebnih težav, s katerimi se sooča ta skupina. To je morda prispevalo k težavam pri določanju, kakšna raven financiranja je potrebna za integracijo Romov.

Večja osredotočenost na romska vprašanja na ravni EU se je odražala v okviru skladov ESI za obdobje 2014–2020

Boljša uskladitev finančne podpore iz skladov ESI s strategijo EU do leta 2020 in priporočili Komisije za posamezno državo

66

Uredbe o skladih ESI⁴⁴ (tj. uredba o skupnih določbah, uredba o ESRR in uredba o ESS) določajo, da mora biti podpora, zagotovljena iz skladov ESI, skladna s strategijo Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter z ustreznimi priporočili za posamezno državo.

67

Sporazumi o partnerstvu v treh od štirih obiskanih držav članic (Bolgarija, Madžarska in Romunija) so se sklicevali na posebna priporočila za posamezno državo v zvezi z romsko skupnostjo, izrečena od leta 2012. Enako je bilo na Slovaškem. Za Španijo ni bilo izrečeno nobeno tako priporočilo za posamezno državo.

68

Posebna priporočila za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov so se v glavnem nanašala na izobraževanje (glej tudi odstavek 36 in tabelo 2). Med pripravo operativnih programov je države članice, ki so prejele priporočilo za posamezno državo o tej temi, Komisija spodbujala, naj uporabijo sredstva EU za reformo svojih osrednjih izobraževalnih politik, da zagotovijo, da bodo imeli Romi enak dostop do izobraževalnega sistema. Toda na Madžarskem so bili ukrepi za desegregacijo izobraževanja, zajeti v operativne programe za programsko obdobje 2014–2020, ki smo jih preučili, premalo podrobni. Zato dvomimo, da bo Madžarska s pomočjo iz skladov ESI uspešno odpravila segregacijo, ki ostaja prisotna v njenem izobraževalnem sistemu (glej okvir 5).

Okvir 5

Pomanjkanje ukrepov za desegregacijo na področju izobraževanja v okviru skladov ESI na Madžarskem

Pri prednostni temi št. 3 madžarskega programa za socialno prenovo iz obdobja 2007–2013, ki se je nanašala na izobraževanje, je bilo kot kazalnik uporabljeno število aktivnih lokalnih programov za desegregacijo v izobraževanju. Z izrazom desegregacija se je posredno sklicevalo na ciljno skupino Romov. Kazalnik se je uporabljal za prikrajšane regije in območja in je imel ciljno vrednost 100 izvedenih programov do leta 2013 (izhodiščna vrednost iz leta 2007 je bila 2).

Vendar pa ta kazalnik ni bil vključen v zadnjo spremenjeno različico operativnega programa. Zato ni bil izmerjen in tudi ne bo izmerjen na koncu programskega obdobja. Poleg tega ni podrobno opisano, kakšne ukrepe za desegregacijo izobraževanja namerava Madžarska izvesti v programskem obdobju 2014–2020. To kaže premajhno zavezanost obravnavi vprašanja segregacije v izobraževanju z uporabo stukturnih sredstev.

Posebna prednostna naložba za marginalizirane skupnosti (kot so Romi) v 12 državah članicah EU

69

Okvir skladov ESI za obdobje 2014–2020 tudi namenja več poudarka zagotavljanju, da so cilji operativnih programov, financiranih v okviru skladov ESI, skladni s prednostnimi nalogami EU. Okvir zajema posebno prednostno naložbo za operativne programe ESS, ki izrecno omenja Rome. Ta prednostna naložba (prednostna naložba 9(ii) Integracija marginaliziranih skupnosti, kot so Romi) je zagotovila povezavo med prednostnimi nalogami politik, kot se odražajo v priporočilih za posamezno državo, in prednostnimi nalogami financiranja EU, pa tudi poseben način za namenjanje sredstev za to.

70

Poleg tega ena od predhodnih pogojenosti⁴⁵, tj. meril, ki so določena za sofinanciranje, izrecno omenja to prednostno naložbo in tako zagotavlja, da se v operativnih programih ustrezno upošteva. Predhodna pogojenost za prednostno naložbo 9 (ii) je, da je oblikovan nacionalni strateški politični okvir za vključevanje Romov.

71

Vseh pet držav članic (Bolgarija, Češka, Madžarska, Romunija in Slovaška), ki so prejele priporočila za posamezno državo o vključevanju Romov, je v vsaj enega od svojih operativnih programov za obdobje 2014–2020 vključilo prednostno naložbo 9(ii) (glej tabelo 6). Teh pet držav članic je že prej v svoje sporazume o partnerstvu zajelo predloge o tem, kako uporabiti sredstva EU za spodbujanje vključevanja Romov.

72

Še sedem držav članic (Belgija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Avstrija in Poljska) je prednostno naložbo 9(ii) vključilo v vsaj en operativni program. Z drugimi besedami, 12 držav članic, v katerih domuje več kot 90 % ocenjenega števila romskega prebivalstva v EU, je prednostno naložbo 9(ii) zajelo v vsaj en operativni program. Kot je prikazano v tabeli 6, je bilo v programskem obdobju 2014–2020 za prednostno naložbo 9(ii) dodeljene 1,5 milijarde EUR.

Tabela 6

Zneski, ki so bili za programsko obdobje 2014–2020 dani na voljo državam članicam v okviru prednostne naložbe 9(ii) Integracija marginaliziranih skupnosti, kot so Romi

Država članica
Znesek
(v milijonih EUR)
Delež skupnega financiranja države članice iz ESS
Delež skupnega financiranja v okviru prednostne naložbe 9(ii)

Madžarska¹
470
10,0 %
85 %

Romunija¹
372
7,8 %

Češka¹
200
5,8 %

Bolgarija¹
143
9,4 %

Slovaška¹
99
4,6 %

Grčija
73
2,0 %
15 %

Italija
71
0,7 %

Španija
48
0,6 %

Poljska
19
0,1 %

Belgija
10
1,0 %

Francija
8
0,1 %

Avstrija
4
0,9 %

Skupaj
1 518
n. r.
100 %

1Države članice s priporočili za posamezno državo članico v zvezi z Romi.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.

73

Vendar pa v teh državah članicah niso vsi operativni programi, ki so zajemali geografska območja z velikim številom romskega prebivalstva, vključevali prednostne naložbe 9(ii) ali kakršnih koli kazalnikov, ki so zanjo pomembni. Isto je veljalo za nekatere operativne programe, ki so dodelili znatne zneske glavnim področjem, ki so pomembna za integracijo romskega prebivalstva. Primera tega sta regionalni operativni program za Andaluzijo, v kateri živi skoraj 50 % španskega romskega prebivalstva, in operativni program za gospodarski razvoj in inovacije na Madžarskem, v okviru katerega se bo izvajalo veliko ukrepov za zaposljivost.

74

Štiri države članice (Bolgarija, Češka, Grčija in Slovaška) so do časa revizije le delno izpolnile predhodne pogojenosti, ki veljajo za prednostno naložbo 9(ii) in ki so bile določene v uredbi o skupnih določbah. Vzrok je bilo večinoma to, da niso imele ustreznih orodij za spremljanje ali metodologije za izvajanje svojih nacionalnih strategij za integracijo Romov (glej odstavek 51). Hrvaška, Italija, Madžarska in Slovaška niso izpolnile splošne predhodne pogojenosti v zvezi s protidiskriminacijo. Vse te države članice so Komisiji nato predložile akcijske načrte, v katerih so pojasnile, kako nameravajo izpolniti te predhodne pogojenosti. Komisija je nato ocenila vsebino teh načrtov. Na podlagi prejetih informacij je sklenila, da je Madžarska zadostila merilom v zvezi s protidiskriminacijo in da je Slovaška izpolnila splošno predhodno pogojenost v zvezi s prednostno naložbo 9(ii), in sicer na podlagi akcijskih načrtov, ki sta ju ti državi predložili.

75

Čeprav je prednostna naložba 9(ii) koristna novost, pa se skladi ESI zdaj upravljajo tako, da se pri tem ne upoštevajo razlike med državami članicami glede sedanjih razmer, v katerih živi romsko prebivalstvo. Sredstva iz skladov ESI se med državami članicami razdelijo glede na kazalnike, ki niso posebej povezani z romskim prebivalstvom, kot so celotno prebivalstvo, stopnja brezposelnosti ali BDP. Sodišče meni, da ti kazalniki niso najustreznejši način za določanje, koliko financiranja EU za integracijo Romov naj se dodeli posamezni državi članici.

Vse štiri obiskane države članice so uporabljale tudi integriran pristop za zagotovitev finančne podpore integraciji Romov

76

Uporaba integriranega pristopa pozitivno vpliva na prizadevanja za spodbujanje integracije Romov z uporabo skladov ESI. Vse štiri izbrane države članice so ta pristop, pri katerem se več različnih področij obravnava hkrati⁴⁶, uporabljale pri vsaj enem od svojih operativnih programov s sredstvi iz enega ali več skladov⁴⁷. Po eni strani je bila v tem pogledu dober primer Romunija (glej okvir 6). Po drugi strani je Španija zamudila priložnost, da bi v regionalni operativni program za Andaluzijo vnesla ureditve, ki bi opredeljevale integriran pristop.

Okvir 6

Dober primer integriranega pristopa – skupna izbirna komisija v Romuniji

Da bi bolje izkoristila strukturne sklade, je Romunija v zvezi z dvema operativnima programoma uporabila integriran pristop (operativni program ESS za človeške vire in regionalni operativni program ESRR). Eden od teh operativnih programov je prejemal sofinanciranje iz ESRR, drugi pa iz ESS. Imela sta skupno prednostno os. Romunija je tudi vzpostavila skupno izbirno komisijo, v kateri so bili zastopani organi upravljanja obeh operativnih programov in še tri skupna telesa, vključno z nacionalno kontaktno točko za Rome in nacionalnim svetom za protidiskriminacijo. Za operativna programa so bili objavljeni skupni razpisi za zbiranje predlogov z enakimi pogoji za upravičenost in enakimi področji delovanja. Operativna programa sta tudi zagotavljala dopolnilno financiranje (tj. ESRR in ESS sta uporabljala za različne projektne dejavnosti, ki se izvajajo povezano ali zaporedno).

Financiranje, namenjeno protidiskriminacijskim ukrepom

77

V členu 8 uredbe o ESS je navedeno, da bi morale države članice uporabljati sredstva iz ESS za podporo pobudam, katerih posebni cilj je boj proti diskriminaciji. Prednostna naložba ESS 9(iii) Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti (prednostna naložba 9(iii)) se uporablja za nudenje podpore takim pobudam.

78

11 držav članic je prednostno naložbo 9(iii) zajelo v vsaj enega od svojih operativnih programov za programsko obdobje 2014–2020. Skupni znesek financiranja, ki je bilo dodeljeno v okviru prednostne naložbe 9(iii), je znašal 414 milijonov EUR (glej tabelo 7).

Tabela 7

Zneski, dodeljeni v okviru prednostne naložbe 9(iii) Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti, po državi članici

Država članica
Znesek
(v milijonih EUR)
Delež skupnega financiranja države članice iz ESS
Delež skupnega financiranja v okviru prednostne naložbe 9(iii)

Španija
145
1,9 %
91 %

Grčija
99
2,7 %

Portugalska
51
0,7 %

Slovaška¹
40
1,8 %

Češka¹
22
0,6 %

Poljska
19
0,1 %

Ciper
14
10,8 %
9 %

Irska
11
2,0 %

Francija
8
0,1 %

Belgija
4
0,4 %

Nemčija
1
0,0 %

Skupaj
414
n. r.
100 %

1Države članice s priporočili za posamezno državo članico v zvezi z Romi.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.

79

Od štirih preučenih držav članic je Španija zajela prednostno naložbo 9(iii) v sedem svojih operativnih programov. Češka in Slovaška, za kateri sta bila zaradi segregacije romskih učencev v izobraževalnem sistemu uvedena postopka za ugotavljanje kršitev (glej odstavek 37), sta prednostno naložbo 9(iii) zajeli v po en operativni program. Bolgarija, Madžarska in Romunija je niso zajele v nobenega. To pomeni, da je bila zamujena priložnost za podporo protidiskriminacijskim ukrepom, ki bi jih bilo mogoče integrirati z ukrepi v okviru prednostne naložbe 9(ii), kar bi povečalo možnosti za uspešnost pobud za vključevanje Romov, saj pomanjkanje protidiskriminacijskih ukrepov šteje za enega od glavnih vzrokov za to, da lahko ukrepi za vključevanje Romov ne dosežejo svojih ciljev.

Ukrepom na področjih izobraževanja in zaposlovanja ter ukrepom za socialno vključevanje so bili namenjeni znatni zneski financiranja

80

V okviru skladov ESI so znatni zneski namenjeni tudi osrednjim ukrepom za socialno vključevanje. Izkušnje kažejo, da je to ključno orodje za uspešno spodbujanje integracije Romov, kot dokazuje španski model vključevanja Romov⁴⁸. Po informacijah, ki jih je februarja 2016 objavila Komisija, je bilo 100 milijard EUR financiranja iz ESRR in ESS dodeljenih ukrepom na področjih izobraževanja in zaposlovanja ter ukrepom za socialno vključevanje za obdobje 2014–2020⁴⁹.

81

Približno petina skupnega zneska, torej približno 20 milijard EUR, je dodeljena petim državam članicam, za katere so bila izrečena posebna priporočila za posamezno državo v zvezi z vključevanjem Romov (Bolgarija, Češka, Madžarska, Romunija in Slovaška). Ocenjen delež marginaliziranih Romov med različnimi ciljnimi populacijami (npr. ljudje, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost) pomeni, da bi bilo lahko v teh državah v korist Romov v ciljnih populacijah v primeru zagotovitve enakega dostopa v okviru osrednjih programov, ki jih podpirajo skladi ESI, letno namenjenih približno 500 milijonov EUR⁵⁰. V istem obdobju bo v istih petih državah članicah v okviru prednostne naložbe 9(ii) (tj. usmerjene pobude) dano na voljo 183 milijonov EUR letno. To kaže, kako pomembna je uspešna uporaba osrednjih politik za pobude za vključevanje Romov.

Nova orodja za izboljševanje posvetovanja in sodelovanja med javnimi organi in organizacijami civilne družbe

82

Najpomembnejše orodje za spodbujanje udeležbe organizacij civilne družbe v procesu načrtovanja in izvajanja skladov ESI je Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo⁵¹. Ta dokument vsebuje smernice za pomoč državam članicam pri pripravi sporazumov o partnerstvu v okviru skladov ESI in operativnih programov. Smernice vključujejo priporočilo o uporabi preglednih postopkov pri iskanju potencialnih partnerjev in sodelovanju z njimi. Določajo tudi, da morajo biti razpisi za zbiranje predlogov, poročila o napredku ter postopki za spremljanje in vrednotenje pregledni. Smernice zajemajo številne dobre prakse v zvezi s pravili za članstvo v partnerstvu in notranje postopke odborov za spremljanje.

83

Od operativnih programov, izbranih za obdobje 2014–2020, ki so zajemali prednostno naložbo 9(ii), so bili sestanki odborov za spremljanje organizirani za sedem od devet operativnih programov. Skupno je potekalo 14 sestankov in na desetih od njih so bili prisotni predstavniki Romov. Na vseh sestankih odborov za spremljanje v okviru operativnega programa ESS je bil navzoč predstavnik romske organizacije (razen v enem primeru na Madžarskem⁵²), v Bolgariji pa tudi nacionalne kontaktne točke za Rome.

Orodja za spremljanje na ravni operativnih programov, ki so bila na voljo v programskem obdobju 2007–2013, so bila neprimerna za merjenje smotrnosti ukrepov za integracijo Romov

Sistemi za spremljanje niso zagotavljali ustrezne podlage za poročanje o integraciji Romov v programskem obdobju 2007–2013

V nekaterih državah članicah imajo javni organi omejitve pri zbiranju podatkov o narodnosti

84

V nekaterih državah članicah ustava omejuje javne organe pri zbiranju podatkov (glej primera v okviru 7). Zato je težje spremljati kazalnike posebej za Rome.

Okvir 7

Zbiranje podatkov o narodnosti: pravne težave

Nemčija od konca druge svetovne vojne ne zbira nobenih socialno-ekonomskih statistik in statistik prebivalstva na podlagi narodnostnega izvora: njena nacionalna kontaktna točka za Rome je potrdila, da niso znani posebni številčni podatki za nobeno narodno manjšino.

V Franciji zakon izrecno prepoveduje državi zbiranje osebnih podatkov o narodnosti.

85

Vendar Direktiva 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter Uredba (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov določata več izjem k prepovedi obdelave osebnih podatkov, ki razkrivajo rasni ali narodnostni izvor, še posebno če „posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, poda svojo izrecno privolitev k obdelavi teh podatkov”. Take določbe ostajajo tudi v osnutku splošne uredbe o varstvu podatkov⁵³.

86

Agencija za temeljne pravice meni, da Evropski nadzornik za varstvo podatkov in te pravne določbe EU o varstvu podatkov pomenijo ustrezne predpise za obdelavo osebnih in občutljivih podatkov. Poleg tega je med našo revizijo več organov (vključno s Komisijo, Agencijo za temeljne pravice in mrežo EURoma) potrdilo, da obdelava razčlenjenih podatkov o narodnosti ni nezakonita v nobeni državi članici EU⁵⁴. Opozorili so nas tudi, da v primerih, ko je dejansko težko zbrati podatke o narodnosti udeležencev, obstajajo praktične alternative, kot je uporaba anonimnih anket, v katerih se naključno izbrane anketirance na podlagi nedvoumne privolitve prosi, naj se samoopredelijo.

87

Toda četudi je podatke o narodnosti mogoče zbrati zakonito, ni nobenega jamstva, da bodo zanesljivi ali uporabni. V Romuniji so bile informacije o narodnosti na primer zbrane v popisu prebivalstva, vendar se ti podatki niso uporabljali za namene romunske nacionalne strategije za integracijo Romov. Romunski organi so se namesto tega opirali na ocene Sveta Evrope. To je kazalo, da ima država članica nezanesljivo znanje o svojem lastnem romskem prebivalstvu.

Podatki o narodnosti udeležencev so bili zbrani na projektni ravni, niso pa bili posredovani v sistem za spremljanje operativnega programa

88

Toda na projektni ravni je Sodišče ugotovilo, da so številni nosilci projektov v vseh štirih državah članicah, obiskanih med revizijo, zbirali podatke o narodnosti udeležencev, vendar ti niso bili posredovani organom upravljanja ali posredniškim organom (glej tudi odstavek 118). To je pomenilo, da podatki v zvezi z Romi, ki so bili na voljo na projektni ravni, niso dosegli sistema za spremljanje operativnega programa.

89

Tako je bilo na primer v Španiji. Posredniški organ regionalnega operativnega programa za Andaluzijo sploh ni vedel, kateri projekti obravnavajo Rome, čeprav so bile te informacije na projektni ravni na voljo. Posredniški organ je lahko Sodišču zagotovil samo seznam projektov, usmerjenih v prikrajšane skupine na splošno, ne glede na to, ali so projekti imeli romske udeležence ali ne. Podobno je bilo na Madžarskem.

V treh od štirih držav članic so spremljanje operativnih programov ovirale nedoslednosti pri opredeljevanju in evidentiranju kazalnikov na projektni ravni

90

V treh od štirih obiskanih držav članic (v Bolgariji, na Madžarskem in v Romuniji) so spremljanje operativnih programov ovirale nedoslednosti pri opredeljevanju in evidentiranju kazalnikov na projektni ravni. V Romuniji so v času izvajanja projektov obstajale tri vrste kazalnikov (programski, dopolnilni in dodatni kazalniki), poleg tega pa ni bilo treba o nobenem od njih poročati. Zato je bil proces spremljanja nepotrebno zapleten in v njem so nastajali rezultati, ki jih je bilo težko primerjati.

91

Na Madžarskem se v okviru štirih od petih preučenih projektov, ki so omenjeni v Prilogi II, ni formalno poročalo o doseganju podciljev v zvezi z rezultati, saj projekt takih ciljev ni vseboval (cilji v zvezi z rezultati so bili dejansko določeni, vendar so bili napačno razvrščeni med podcilje v zvezi z izložki, zato se o njih ni poročalo kot o rezultatih).

Potekala so prizadevanja za izboljšanje spremljanja v programskem obdobju 2014–2020, toda nekatere omejitve ostajajo

92

Spremljanje integracije Romov ostaja izziv za obdobje 2014–2020. En element, ki bi lahko pomagal meriti napredek ukrepov za integracijo Romov, je razpoložljivost skupnih kazalnikov: vsak sklad ima posebna pravila, s katerimi so določeni skupni kazalniki, ki jih je treba uporabljati v okviru vseh programov, financiranih v okviru tega sklada. V Prilogi 1 uredbe o ESS so na primer določeni številni standardizirani kazalniki, ki so pomembni za programe za integracijo Romov:

–skupni kazalnik izložkov št. 15: „migranti, udeleženci tujega rodu, manjšine (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi)”,

–skupni kazalnik takojšnjih rezultatov št. 28: „prikrajšani udeleženci, ki so se lotili iskanja zaposlitve, so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja, pridobivajo kvalifikacijo, imajo zaposlitev, vključno s samozaposlitvijo, po zaključku sodelovanja”, ter

–skupni kazalnik dolgotrajnejših rezultatov št. 32: „prikrajšani udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki imajo zaposlitev šest mesecev po zaključku sodelovanja”.

Te kazalnike lahko dopolnjujejo ustrezni kazalniki za posamezen program.

93

Toda če niso določeni kazalniki posebej za Rome, ti skupni kazalniki ne bodo zagotavljali uspešne osnove za spremljanje pobud za integracijo Romov. Poleg tega so še vedno prisotne slabosti v orodjih za spremljanje, ki so celo povzročile, da je bila s tem povezana predhodna pogojenost le delno izpolnjena (glej odstavek 74). To kaže, kako težko je izvajati točno spremljanje na področju integracije Romov.

94

Da bi olajšala te težave, je Komisija prosila Agencijo za temeljne pravice⁵⁵, naj vzpostavi delovno skupino za kazalnike, ki bi se uporabljali v zvezi z integracijo Romov. Kazalniki so bili vzpostavljeni do 1. januarja 2016, kot je bilo načrtovano. Morda bo to omogočilo, da se doseže dogovor z nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome (ki so vse sodelovale v delovni skupini) o uporabi primerljive strukture poročanja v vseh sodelujočih državah članicah. Omogoči lahko tudi, da bo do neke mere mogoče izmeriti vpliv skladov ESI na izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov, zlasti v državah članicah, kot sta Grčija in Slovaška, ki so ukrepe in kazalnike v okviru skladov ESI uskladile z ukrepi in kazalniki v okviru teh strategij (glej okvir 8). Do marca 2016 se je po navedbah Komisije 21 držav članic strinjalo, da bodo preizkušale te kazalnike, vendar še ni jasno, ali bo Komisija uspešno posredovala pri doseganju zadevnega dogovora med vsemi državami članicami, saj ni nobene zahteve, ki bi določala, da morajo države članice kakor koli spremeniti sistem, ki ga uporabljajo.

Okvir 8

Izboljšanje spremljanja pobud za vključevanje Romov – dober primer uskladitve spremljanja operativnih programov z nacionalnimi strategijami za integracijo Romov

Komisija je priporočila Slovaški, naj sredstva iz svojega operativnega programa za razvoj človeških virov uporabi za izvedbo ukrepov, sprejetih z nacionalnimi strategijami za integracijo Romov do leta 2020. Slovaška nacionalna kontaktna točka za Rome, ki je sodelovala na vseh tehničnih in formalnih sestankih s Komisijo, je prispevala k zasnovi vseh ukrepov v okviru operativnega programa za razvoj človeških virov, ki so bili posebej osredotočeni na marginalizirane romske skupnosti. Ti ukrepi so skladni s cilji nacionalne strategije za integracijo Romov, kar bo olajšalo merjenje napredka pri doseganju podciljev te strategije, kot so se odražali v samem operativnem programu. Nato se bo projekt za spremljanje in ocenjevanje, ki ga je vzpostavila Slovaška, uporabljal za spremljanje izvajanja nacionalne strategije za integracijo Romov in ukrepov iz operativnega programa za razvoj človeških virov.

Večina projektov je bila izvedena po načrtih, toda merila najboljše prakse, ki prispevajo k uspešnemu vključevanju Romov, se niso vedno uporabljala in spremljanje smotrnosti projekta je bilo težavno

95

Sodišče je med revizijo obiskalo 19 projektov za integracijo Romov in pregledalo, kako so bili pripravljeni, izbrani in izvedeni ter kako so se spremljali njihovi rezultati (če so se). Vsi preučeni projekti so bili izvedeni v programskem obdobju 2007–2013. Za vsakega od teh projektov smo preučili:

–ali so bili izbirni postopki v skladu s posebnimi cilji za integracijo Romov in prednostnimi nalogami, opredeljenimi v operativnem programu,

–ali so bili projekti izvedeni v skladu z načrti,

–ali so projekti prinesli pričakovane rezultate ter

–ali so bile vzpostavljene ureditve za spremljanje rezultatov, ki so jih dosegli projekti v zvezi z vključevanjem Romov.

Vsi preučeni projekti so bili v skladu s cilji operativnega programa, toda izbirni postopki niso bili posebej usmerjeni v izbiro projektov, povezanih z vključevanjem Romov

Izbirni postopki za nekatere operativne programe niso posebej namenjeni projektom za vključevanje Romov

96

Izbirni postopki za vse operativne programe, preučene v štirih državah članicah, so zagotovili, da je bil vsak projekt v skladu z ustreznimi cilji operativnih programov. Od 16 razpisov za zbiranje predlogov⁵⁶, ki smo jih ocenili, se jih je devet izrecno sklicevalo na Rome kot ciljno skupino: trije od petih v Bolgariji, oba v Španiji, trije od petih na Madžarskem in eden od štirih v Romuniji. Preostalih sedem je bilo namenjenih prikrajšanim skupinam na splošno. Del še enega španskega operativnega programa je bil oblikovan okoli povezave z Romi. To pojasnjuje, zakaj dokumentacija za vloge nekaterih preučenih dokumentov ni vedno vsebovala sklicev na romsko prebivalstvo, v skladu s cilji operativnega programa so namreč pogosto obravnavali širšo skupino, kot so ranljive skupine na splošno.

97

Izvajalci vrednotenj običajno niso imeli posebnih izkušenj z vprašanji vključevanja Romov. Namesto tega so pogosto poznali področje socialnega vključevanja na splošno. Operativni program za boj proti diskriminaciji v Španiji je bil izjema, saj so izvajalci vrednotenja imeli posebno znanje na področju vključevanja Romov.

Za spremljanje smotrnosti projektov se niso sistematično zahtevali kazalniki posebej za Rome

98

Naša analiza je pokazala, da je bilo nekaj zmede glede določanja kazalnikov za spremljanje smotrnosti projektov. Na Madžarskem podcilji v zvezi z rezultati (kot je „zaposlitev v šestih mesecih po sodelovanju v projektu”) niso bili vedno zahtevani v razpisih za zbiranje predlogov. V Španiji podcilji, ki temeljijo na rezultatih, niso bili obvezni. V treh primerih v Bolgariji so bili podcilji v zvezi z izložki v projektni vlogi napačno razvrščeni med cilje v zvezi z rezultati, kar v procesu izbora ni bilo popravljeno (glej tudi odstavek 118).

99

Kadar so bili podcilji v zvezi z rezultati zahtevani, se niso vedno izrecno sklicevali na romsko prebivalstvo. Namesto tega so omenjali širšo skupino, kot so ranljive skupine. To je bilo opaziti v operativnem programu ESRR za Bolgarijo in v operativnih programih ESS za Madžarsko in Andaluzijo.

Ustrezne skupine deležnikov niso vedno primerno udeležene

100

Udeležba vseh pomembnih deležnikov pri pripravi projekta ali kot partnerjev v projektu bistveno prispeva k uspehu in trajnosti projektov. Vendar izbirnim postopkom za projekte običajno ni uspelo spodbujati takšne široke udeležbe. V našem vzorcu je ta težava vplivala na določene projekte socialnih stanovanj v Bolgariji. V projektu niso sodelovali lokalni prebivalci in izvedena ni bila nobena kampanja za ozaveščanje, kar je privedlo do družbene zavrnitve projektnih predlogov.

Projekti so bili običajno izvedeni v skladu z načrtom

14 od 19 projektov je doseglo svoje cilje v zvezi z izložki, proračunom, časovno razporeditvijo in obsegom

101

Svoje cilje v zvezi z izložki, proračunom, časovno razporeditvijo in obsegom, ki so bili določeni v sporazumu o nepovratnih sredstvih, je doseglo 14 od 19 projektov. Štirje projekti niso bili izvedeni po načrtih, in sicer zaradi zamud (dva projekta v Bolgariji) ali sprememb v obsegu projektov (en projekt v Bolgariji in še en v Romuniji). Pri drugem projektu na Madžarskem so bili kazalniki in razpoložljive informacije tako zapleteni, da jih ni bilo mogoče uskladiti in oceniti, ali so bili podcilji v zvezi z izložki doseženi. Število romskih udeležencev je bilo evidentirano kot izložek pri vseh preučenih projektih razen dveh.

Fotografija 1

Računalniška soba za uporabnike centra za socialne storitve v kraju Baia Mare (Romunija)

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Deset od 13 projektov, za katere so bili na voljo podatki o spremljanju, je tudi izpolnilo svoje podcilje v zvezi z rezultati

102

Podcilji v zvezi z rezultati so bili določeni za 17 od 19 preučenih projektov, čeprav se niso nujno posebej sklicevali na romsko prebivalstvo. Ti podcilji so se spremljali samo v 13 primerih. Deset od teh 13 projektov je na splošno doseglo svoje cilje. Posebni podcilji za romsko prebivalstvo so bili določeni za štiri od 17 projektov, ki so imeli podcilje v zvezi z rezultati. Trije od teh štirih projektov so dosegli svoje podcilje (eden v Bolgariji, dva v Romuniji in eden v Španiji).

Obstajajo znamenja, da je boljše upoštevanje posebnih meril v zvezi z Romi, kot so skupna temeljna načela za vključevanje Romov, pozitivno prispevalo k smotrnosti projektov

103

Sodišče na podlagi svoje preučitve izbranih projektov meni, da bi bilo ob boljšem upoštevanju posebnih meril v zvezi z Romi bolj verjetno, da bi nekateri od teh projektov pozitivno prispevali k trajnostni integraciji Romov. Od 19 preučenih projektov jih je bilo 17 izvedenih po tem, ko je Svet junija 2009 sprejel skupna temeljna načela za vključevanje Romov (glej odstavek 23). Naslednji primeri kažejo, kako bi lahko uporaba skupnih temeljnih načel v fazi izbora prispevala k uspehu projekta.

Skupno temeljno načelo št. 2: politike in projekti za integracijo Romov bi morali biti izrecno, vendar ne izključno, usmerjeni v romsko prebivalstvo

104

Skupno temeljno načelo št. 2 določa, da bi morali biti politike in projekti za integracijo Romov izrecno, vendar ne izključno, usmerjeni v romsko prebivalstvo. Morali bi biti splošno usmerjeni v podcilje, kot so prikrajšane skupine, jasno omenjati, da te skupine zajemajo Rome, in opisovati posebne ukrepe za zagotavljanje, da bodo projekti uspešno dosegli romsko prebivalstvo. Dober primer uporabe tega načela je bil program zaposlovanja v Španiji (glej okvir 9).

Okvir 9

Izrecno, vendar neizključno ciljno usmerjanje je pripomoglo k temu, da je program zaposlovanja uspešno dosegel romsko prebivalstvo (Španija, projekt št. 16)

Cilj programa zaposlovanja v okviru operativnega programa Lucha contra la discriminación v Španiji je bil med drugim integracija Romov na trg dela. Z udeleženci je bil organiziran pogovor in priporočena jim je bila ena od treh poti: 1) najti zaposlitev, 2) pridobiti strokovno izobrazbo ali 3) obiskovati delavnice zaradi pridobitve veščin, potrebnih za pridobitev zaposlitve. Nato je bil navezan stik s podjetji zaradi pridobitve informacij o prostih delovnih mestih ali možnostih za delovno prakso.

Prikrajšani Romi so bili obravnavani skupaj z drugimi ljudmi v podobnih socialno-ekonomskih razmerah. Za Španijo je bil določen podcilj, da mora biti 70 % udeležencev romskega porekla. Tudi po zaslugi drugih pobud za spodbujanje udeležbe Romov (kot so ukrepi za ozaveščanje) je bil ta podcilj dosežen, rezultati pa ohranjeni med celotnim delovanjem programa.

Skupno temeljno načelo št. 3: potreba po medkulturnem pristopu ob pomoči mediatorjev in kampanj za ozaveščanje

105

Skupno temeljno načelo št. 3 opisuje potrebo po medkulturnem pristopu ob pomoči mediatorjev in kampanj za ozaveščanje. Uporaba tega načela je bistvena za zagotavljanje uspeha projektov, zlasti tistih, ki so povezani s stanovanji. Pomanjkanje ozaveščenosti lahko usodno spodkoplje projekte, ki bi sicer bili uspešni (glej primer v okviru 10).

Okvir 10

Premajhna osredotočenost pri določanju ciljne skupine in premajhna pozornost na kulturne dejavnike sta negativno vplivali na izvajanje zdravstvenega projekta (Bolgarija, projekt št. 4)

V Bolgariji je bil v okviru prednostne osi Socialna vključenost izveden projekt, povezan s kontrolnimi zdravstvenimi pregledi. Ta projekt je bil naveden v akcijskem načrtu za izvajanje nacionalne strategije za integracijo Romov, vendar niso bili navedeni nobeni kazalniki, ki bi omenjali ciljno skupino ranljivega prebivalstva. Projekt je imel tri ciljne skupine, in sicer ranljivo prebivalstvo (skupine s posebnim tveganjem za zdravje, invalidi, socialno izključene skupine in skupnosti ter ranljive narodnostne skupine), ljudje v delovno aktivni dobi in ljudje iz najbolj oddaljenih regij.

Na zdravstveni pregled je bilo povabljenih približno 620 000 ljudi, nanj pa jih je dejansko prišlo približno 56 000. Ni informacij o tem, koliko jih je bilo iz ciljnih skupin. To, da ni bilo izrecno omenjeno romsko prebivalstvo ali celo ciljna skupina ranljivega prebivalstva, kaže, da pritegovanje udeležencev iz teh skupin k projektu ni bilo dovolj osredotočeno.

Širšo udeležbo Romov sta omejevala dva dejavnika. Prvi je bil, da so bila poslana pisna vabila, med Romi pa je nepismenost razmeroma visoka. Drugi je bil, da je med romskimi ženskami iz zgodovinskih razlogov močno razširjen strah pred zdravstvenimi storitvami. Za lajšanje te težave bi bilo mogoče uporabiti mediatorje.

Skupno temeljno načelo št. 4: pomembno je spodbujati vključevanje romskega prebivalstva v večinsko družbo

106

Skupno temeljno načelo št. 4 se nanaša na pomembnost spodbujanja vključevanja romskega prebivalstva v večinsko družbo. Deset od preučenih projektov, ki so imeli kot podcilj v zvezi z rezultati določen vstop na redni trg dela, je doseglo dobre rezultate tako, da je v izvajanje projektov vključilo javne in zasebne subjekte. Štirje projekti v tem pogledu niso izpolnili svojih ciljev:

–na Madžarskem v fazi izvajanja treh preučenih projektov niso sodelovali delodajalci iz zasebnega sektorja. To se je izkazalo za pomanjkljivost, saj udeleženci nato niso mogli najti dela na primarnem trgu dela. Če so sploh dobili zaposlitev, so jo dobili pri javnih organih,

–v Bolgariji neki projekt tudi ni dosegel podcilja, da bo na primarni trg dela vključil vsaj 8 % svojih udeležencev.

107

Po drugi strani ukrepi, izvedeni v okviru španskega operativnega programa Lucha contra la discriminación, ki je bil na področju integracije Romov osredotočen predvsem na zaposlovanje, niso bili oblikovani tako, da bi delovali v povezavi z osrednjimi politikami. Španski javni zavod za zaposlovanje SEPE pri njihovem snovanju ali izvajanju ni bil udeležen do decembra 2014, zato pri načrtovanju ukrepov ni mogel uporabiti svojih izkušenj. Izkušenj, pridobljenih s projektom, tudi ni mogel vključiti v svoje lastne politike.

108

V nasprotju s tem so tri od petih projektov, ki so bili preučeni v Romuniji, izvajale nevladne organizacije v partnerstvu z javnim subjektom. To je zagotovilo, da so lahko projektni partnerji medsebojno izkoristili znanje, in omogočilo javnim organom, da dobro uporabijo projektne rezultate pri oblikovanju in izvajanju svojih osrednjih politik. Rezultate projekta ESRR je posredniški organ na primer po zaključku projekta razširjal.

Skupno temeljno načelo št. 5: ozaveščenost glede vprašanj, povezanih s spolom

109

Skupno temeljno načelo št. 5 se nanaša na ozaveščenost glede vprašanj, povezanih s spolom. Za romske ženske je bolj kot za ženske na splošno in za romske moške verjetno, da bodo izkusile socialno izključenost iz večinske družbe. Pogosto so žrtve dvojne diskriminacije: na podlagi spola in na podlagi narodnostne pripadnosti. Vendar pa je njihova vloga pri spodbujanju vključevanja bistvena, na primer s spodbujanjem integracije otrok v izobraževalni sistem. Splošne cilje za integracijo Romov bo zelo težko doseči, če ne bodo upoštevana vprašanja, povezana s spolom, in če programi ne bodo dosegli žensk.

110

V Španiji so vsi štirje preučeni projekti izrecno obravnavali vprašanja, povezana s spolom. Projektom je uspelo doseči ženske, pri čemer je delež žensk med udeleženci segal od 50 % do 70 %. V dveh primerih se je pokazal velik uspeh pri vključitvi v delo. V enem je bila za ženske dosežena enaka stopnja zaposlenosti kot pri moških (približno 24 %), v drugem primeru pa je stopnja vključitve žensk na trg dela dosegla 90 %. Še en uspešen primer je opisan v okviru 11.

Okvir 11

Udeležba žensk v zdravstvenem projektu: multiplikacijski učinki vključevanja (Romunija, projekt št. 12)

Eden od ključnih ciljev zdravstvenega projekta v Romuniji je bil vzpostavitev mreže zdravstvenih mediatorjev za romsko skupnost. Ta projekt je potekal v partnerstvu z romunskim inštitutom za javno zdravje.

Splošni cilj projekta je bil povečati stopnje zaposlenosti Rominj in jim ponuditi boljši dostop do trga dela zaradi izogibanja socialni izključenosti in spodbujanja enakih možnosti.

Med drugim je bilo v okviru tega projekta sto Rominj usposobljenih za delo v sto romskih skupnostih, ki niso še nikoli imele zdravstvenega mediatorja.

Projekt je bil uspešen, ker je spodbujal vključevanje romskih žensk s pridobitvijo kvalifikacij in zaposlovanjem. Pozitiven je bil tudi zato, ker bo uporaba Rominj kot mediatorjev verjetno povzročila multiplikacijske učinke vključevanja.

Skupno temeljno načelo št. 6: pomembnost učenja iz preteklih izkušenj

111

Skupno temeljno načelo št. 6 poudarja pomembnost učenja iz preteklih izkušenj. V 14 od 19 primerov je bilo to načelo upoštevano. Pretekle izkušnje, pridobljene z izvajanjem projektov, so očitno povečale zmogljivost nosilcev projektov in nekateri od njih so to strokovno znanje uporabili tudi pri naslednjih projektih.

112

V Španiji je izobraževalni projekt Promociona gradil na zaposlitvenem programu Acceder, ki je uspešno potekal od leta 2000. Nevladne organizacije, ki so upravljale ta programa kot posredniški organ, so svoje strokovno znanje delile tudi z drugimi nevladnimi organizacijami, ki so bile posredniški organi za operativni program Lucha contra la discriminación. Vsaka nevladna organizacija se je osredotočala na druge ranljive skupine in redno so medsebojno izmenjavale izkušnje. Preučeni projekti operativnega programa za Andaluzijo so prinesli dodatno znanje in informacije javnim organom, ki so izvajali projekte, saj so bili vsi podatki, ki so jih zbrali nosilci projektov, shranjeni v evidencah javnega zavoda za zaposlovanje. To je javnim organom zagotovilo dragoceno orodje za vrednotenje politik in nadaljnje načrtovanje, ki se uporablja od začetka programa v letu 2004.

Skupno temeljno načelo št. 7: uporaba instrumentov EU

113

Skupno temeljno načelo št. 7 zadeva uporabo instrumentov EU. Vsi preučeni projekti so že po opredelitvi do določene mere uporabljali instrumente EU, saj so prejeli financiranje iz ESRR ali ESS. Štirje projekti so šli še dlje in uporabili kombinacijo financiranja iz obeh skladov. Sodišče meni, da je to dober način za zagotavljanje integrirane podpore. Primer tega je projekt, izveden v Bolgariji, ki je opisan v okviru 12.

Okvir 12

Uporaba integriranega pristopa, ki zajema ESRR in ESS (Bolgarija, projekt št. 5)

Cilj tega projekta ESRR (glej fotografijo 2) je bil izboljšati vključevanje ljudi v prikrajšanem in ranljivem položaju z izboljšanjem njihovih življenjskih pogojev in splošnim izboljšanjem kakovosti nepremičnin v občini. Socialna stanovanja naj bi zagotovila dostop do osnovnih življenjskih pogojev približno 165 socialno ranljivim ljudem, ki so živeli v propadajočih in prepolnih stanovanjih, ki niso ustrezala pravnim zahtevam za gradnjo in načrtovanje stanovanjskih stavb.

V Bolgariji je bilo treba stanovanjske projekte integrirati z zagotavljanjem socialnih storitev. Zato je bilo v merilih za izbiro projektov navedeno, da morajo nosilci stanovalcem novih domov zagotoviti storitve v zvezi z zaposlovanjem ter izobraževalne in zdravstvene storitve. Te socialne storitve so bile del programa Integra, ki je bil financiran v okviru ESS in vzporedno s stanovanjskimi ukrepi.

Fotografija 2

Zadnje pročelje obnovljenega bloka s socialnimi stanovanji v kraju Devnja (Bolgarija)

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Skupno temeljno načelo št. 8: udeleženost regionalnih in lokalnih organov

114

Skupno temeljno načelo št. 8 se nanaša na udeleženost regionalnih in lokalnih organov, saj imajo ti ključno vlogo pri praktični izvedbi politik. Projekti za dosego dolgoročnega učinka pogosto potrebujejo trajnosten vir financiranja in včasih podporo zasebnega nosilca ali javnega organa. Dober primer je bil ugotovljen v Romuniji, kjer je bil pomemben element enega od projektov predan nacionalnemu inštitutu za javno zdravje, ki je tudi izvedbeni partner projekta (glej okvir 11).

115

Deset od 19 preučenih projektov je bilo močno odvisnih od nadaljnje razpoložljivosti dolgoročnega javnega financiranja, saj so bile nosilke projektov neprofitne organizacije. Nadaljnje štiri projekte so prevzeli in financirali javni organi, kar je bilo v vseh teh primerih načrtovano že od začetka. Dolgoročno trajnost še treh projektov bi moral po navedbah v opisu projekta jamčiti javni organ, vendar se to ni zgodilo zaradi slabosti pri upravljanju projekta (v enem primeru v Bolgariji) ali zaradi pomanjkanja trajnostne finančne podpore na lokalni ravni (glej okvir 13).

Okvir 13

Pomanjkanje trajnostne finančne podpore je oteževalo trajen učinek projektov (Romunija, projekta št. 12 in 14)

Pri enem od projektov je bilo 210 Romov usposobljenih in najetih kot lokalni strokovnjaki. Ti strokovnjaki so med projektom brezplačno delali za lokalne organe. Po načrtih naj bi jih lokalni organi po koncu projekta stalno zaposlili in plačevali. Kmalu po koncu projekta so lokalni organi navedli, da tega zaradi gospodarskih razmer ne morejo storiti. Zato so občine leta 2015 zaposlile samo 67 lokalnih romskih strokovnjakov.

V okviru drugega projekta je bilo sto Rominj usposobljenih za zdravstvene mediatorje. Kot del projekta je na lokalni ravni potekalo lobiranje za promocijo koristi zdravstvenih mediatorjev za skupnost in spodbujanje uvedbe ustreznih položajev v lokalni upravi. Čeprav je bil odziv na to lobiranje na splošno pozitiven, je bila raven podpore, ki so jo lokalni organi ponudili programu zdravstvenih mediatorjev, na koncu manjša od pričakovane. To je močno vplivalo na učinek projekta ter na zagotavljanje zdravstvenih mediatorjev na splošno: v Romuniji je bilo leta 2015 zaposlenih samo približno 350 zdravstvenih mediatorjev v primerjavi z 860 leta 2009.

Čeprav sta bila oba projekta uspešno izvedena, je pomanjkanje trajnostne finančne in institucionalne podpore lokalnih organov škodovalo potencialnemu učinku projektov na integracijo romskega prebivalstva.

Ocenjevanje rezultatov za obdobje 2007–2013 so ovirale težave pri zbiranju informacij o Romih

116

Sodišče je ocenilo tudi, kako so nosilci projektov spremljali projektne rezultate, zlasti v zvezi z integracijo romskega prebivalstva, ter ali so Komisija ali države članice izvedle vrednotenja, predvsem tematska vrednotenja vključevanja romskega prebivalstva ali ranljivih skupin.

Spremljanje na ravni projektov: nedosledni pristopi k zbiranju podatkov in opredelitvam kazalnikov

117

Spremljanje uspeha projektov za integracijo Romov ni lahko, ker nanj vplivajo metodološke in praktične težave pri zbiranju informacij o Romih. O njih bomo podrobneje pisali v nadaljevanju. Toda v večini primerov (17) je nosilcem projektov uspelo zbrati informacije o številu Romov, ki so se udeleževali njihovih projektov, in včasih celo o rezultatih, ki so jih ti udeleženci dosegli, na primer našli zaposlitev. Tovrstno spremljanje se je običajno izvajalo po koncu projektov, pri nekaterih dolgoročnih projektih pa tudi že med izvajanjem.

118

Pri 14 od teh 17 projektov so bili podatki o narodnosti zbrani na podlagi samoopredelitve. Pri enem projektu ni bilo informacij o tem, kako so bili zbrani podatki o udeležencih. Pri dveh projektih se takšni podatki sploh niso zbirali (en projekt v Bolgariji in en v Romuniji). Kakovost spremljanja so ovirale naslednje glavne slabosti:

–prvič, pri 13 od 19 preučenih projektov evidentirani rezultati niso bili posebej povezani z integracijo Romov, pač pa s koristmi, ki jih je bila deležna širša ciljna skupina, na primer ranljive skupine na splošno, če je bila ciljna skupina sploh navedena. Podatki o udeležbi Romov so bili dejansko na voljo, vendar niso bili vedno posredovani organu upravljanja ali posredniškemu organu (glej odstavek 88). To pomeni, da informacije, ki so bile predložene organom upravljanja, niso zajemale nobenega zanesljivega vpogleda v posebne prispevke, ki so jih projekti dali k vključevanju marginaliziranih Romov,

–drugič, pri projektih, pri katerih so se zbirali podatki o narodnosti, se je v državah članicah ali celo pri projektih znotraj posamezne države članice za to uporabljala različna metodologija. V šestih primerih so morali udeleženci z da ali ne odgovoriti na vprašanje, ali so romske narodnosti. V šestih drugih primerih so lahko na seznamu ranljivih skupin izbrali, kateri pripadajo. V dveh primerih so se lahko samoopredelili samo enkrat, in sicer na narodnostni ali nacionalni podlagi. Tako se na primer niso mogli opredeliti za Madžare in hkrati Rome, čeprav bi to možnost morda izbrali, če bi jo imeli. Zato zbrani podatki niso bili nujno izčrpni,

–tretjič, kazalniki so bili različno razvrščeni v različnih državah članicah in včasih celo v posameznih državah. Štirje od preučenih madžarskih projektov na primer niso imeli nobenih formalnih kazalnikov rezultatov. Vseeno pa so projektni kazalniki izložkov zajemali kazalnike, ki bi morali biti razvrščeni med kazalnike rezultatov, na primer uspešno dokončanje tečajev usposabljanja. V Bolgariji so bili kazalniki rezultatov pri treh projektih dvojnik projektnih kazalnikov izložkov, na primer število organiziranih kampanj ali opravljenih kontrolnih zdravstvenih pregledov v okviru projekta. V Romuniji je bil v enem primeru kazalnik za zaposlovanje razvrščen med kazalnike izložkov, v drugem primeru pa med kazalnike rezultatov.

Vrednotenja so deloma odtehtala pomanjkanje spremljanja posebej za Rome na ravni operativnih programov

119

Čeprav vrednotenja ne zagotovijo vedno celotne slike, so lahko osnova za nekatere zaključke. Vrednotenja podpore, ki je bila zagotovljena v okviru ESRR in ESS z osredotočenostjo na integracijo marginaliziranih Romov (čeprav včasih kot del širšega vrednotenja za prikrajšane skupine), so opravile vse štiri obiskane države članice in Komisija.

120

Ta vrednotenja so zagotovila informacije, ki jih poročila o spremljanju ne zajemajo, kar je omogočilo pridobivanje koristnih informacij o doseženem napredku:

–leta 2011 je na primer vrednotenje, ki ga je izvedel GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, prišlo do zaključka, da se je udeležba Romov v ukrepih, financiranih iz ESS, s 100 000 ljudi romskega porekla v celotnem obdobju 2000–2006 povečala na 110 000 Romov v prvih dveh letih programskega obdobja 2007–2013⁵⁷. To pa ni trajno vplivalo na zmanjševanje brezposelnosti romskega prebivalstva, čeprav se je prispevek iz ESS za spodbujanje udeležbe na trgu dela povečal. Vrednotenje je opozorilo, da ukrepi, ki so usmerjeni izključno v zaposlovanje, sami po sebi verjetno ne bodo odpravili večplastnih ovir za vključevanje Romov. Poudarilo je, da je pri spodbujanju vključevanja Romov pomemben holističen pristop, ki obravnava širše prepreke za njihovo vključevanje, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstvene oskrbe in stanovanj,

–leta 2013 je bilo v Španiji izvedeno vrednotenje za ugotovitev učinka operativnega programa Lucha contra la discriminación med letoma 2006 in 2011⁵⁸. Zaključek vrednotenja je bil, da so imele naložbe v integracijo ranljivih skupin na trg dela mnoge pozitivne izide, tudi gospodarske. Pri vrednotenju je bilo tudi ugotovljeno, da je bil za vsak evro, ki je bil vložen v te ukrepe, donos na splošno 1,38 EUR.

24Sklepi Sveta z dne 30. marca 1998 in 6. decembra 1999 o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih Partnerstva za pristop z Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Republiko Madžarsko, Republiko Romunijo in Slovaško republiko.

25Uredba (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti posegov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti (UL L 132, 29.5.2010, str. 1).

26COM(2011) 173 final.

27Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov.

28Enako obravnavanje je horizontalno načelo okvira EU, ki se v tem okviru dojema kot predpogoj za uspešno vključenost Romov. Okvir EU izrecno priznava: „Kot prvo, države članice morajo zagotoviti, da se Romov ne diskriminira, ampak se jih obravnava kot ostale državljane EU in se jim zagotovi enakovreden dostop do vseh temeljnih pravic, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah”, Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020, str. 2.

29Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah.

30Direktiva Sveta 2000/43/ES (direktiva o rasni enakosti) in Direktiva Sveta 2000/78/ES (direktiva o enakosti pri zaposlovanju).

31Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

32Cilj Romact je izboljšati odzivnost in odgovornost lokalnih organov, zlasti izvoljenih uradnikov in višjih javnih uslužbencev, do marginaliziranih romskih skupnosti. Osredotočen je na ustvarjanje dolgoročne trajne politične zaveze, ki bi privedla do trajnostnih načrtov in ukrepov za vključevanje Romov (glej tudi http://coe-romact.org/).

33ROMED sestavljata dve fazi. Prva faza ROMED je vodenje pobude, katere namen je usposobiti mediatorje za kakovostno mediacijo med romskimi skupnostmi in lokalnimi organi. Od začetka programa leta 2011 je bilo usposobljenih več kot 1 300 mediatorjev v 22 državah. Druga faza ROMED, ki se je začela leta 2013, je osredotočena na lokalne razmere, zlasti na to, kako lahko mediacija spodbudi udeležbo romskih skupnosti pri bolj vključujočem in demokratičnem upravljanju izbranih občin v 11 državah članicah Sveta Evrope (glej tudi http://romed.coe-romact.org/).

34Razen Malte, ki navaja, da nima romskega prebivalstva.

35Na Madžarskem je bila to Nacionalna strategija za socialno vključevanje – skrajna revščina, revščina otrok in Romi, saj v tej državi strategija ni zadevala samo Romov. Zaradi večje jasnosti se v nadaljnjem besedilu zanjo uporablja naziv nacionalna strategija za integracijo Romov.

36Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 1).

37COM(2011) 173 final, str. 9.

38Španska nacionalna kontaktna točka za Rome je na primer v letnem poročilu Komisiji leta 2014 priznala izziv, ki ga predstavlja pridobitev večjih virov, s katerimi bi se zagotovilo ustrezno izvajanje nacionalne strategije za integracijo Romov.

39Poročilo civilne družbe o spremljanju izvajanja nacionalne strategije za integracijo Romov in akcijskega načrta za desetletje vključevanja Romov v letu 2012 v Bolgariji, str. 9.

40Povečanje prilagodljivosti delavcev in gospodarskih družb, podjetij in podjetnikov, izboljšanje dostopa do zaposlitve in trajnostne udeležbe, povečanje socialne vključenosti oseb z manj priložnostmi ter izboljšanje človeškega kapitala.

41To zajema naslednje naložbene kategorije: izobraževanje, zdravstveno varstvo, otroško varstvo, stanovanja in drugo socialno infrastrukturo.

42How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions (kako zajeti vključevanje Romov v vse splošne programe, projekte in posege), učna mreža ESS Krepitev spoznavanja politik za vključevanje Romov (Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion).

43Bolgarija, Češka, Grčija, Francija, Italija, Madžarska, Romunija in Slovaška.

44Člen 4(1) vseh treh uredb.

45Člen 2(33) Uredbe (EU) št. 1303/2013: „, veljavna predhodna pogojenost‘ pomeni konkreten in natančno vnaprej opredeljen ključni dejavnik, ki je pogoj za uspešno in učinkovito doseganje posebnega cilja naložbene prednostne naloge ali prednostne naloge Unije in je neposredno in resnično povezan z doseganjem tega cilja ter nanj neposredno vpliva” (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

46Področja ki so pomembna za integracijo Romov, so stanovanja, izobraževanje, zdravstveno varstvo, socialne zadeve, zaposlovanje in varnost ter ukrepi za desegregacijo.

47Madžarska.

48Rodríguez Cabrero, G. Promoting Social Inclusion of Roma. A Study of National Policies. Spain (spodbujanje socialne vključenosti Romov, študija nacionalnih politik, Španija), Universidad de Alcalá za Evropsko komisijo, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, julij 2011.

49Ocenjeno je, da je od tega 33 milijard EUR dodeljenih za ukrepe na področju izobraževanja, 34 milijard EUR za ukrepe na področju zaposlovanja, 33 milijard EUR pa ukrepom za socialno vključevanje.

50Adam Kullmann: Litmus Test of Effective Use of Structural Funds, Supporting Structural Reforms of Basic Public Services to Promote Roma Inclusion, EStIF, 2015, str. 231.

51Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014.

52V madžarskem primeru, ko na sestanku odbora za spremljanje ni bil prisoten noben romski predstavnik, je na sestanku potekala razprava o tej odsotnosti predstavnika in potrebi po njem.

53Komisija je januarja 2012 predlagala izčrpno reformo pravil EU o varstvu podatkov, katere osrednji element je splošna uredba o varstvu podatkov. 18. decembra 2015 je uredbo podprl odbor stalnih predstavnikov, 12. februarja 2016 pa je to potrdil Svet. Splošna uredba o varstvu podatkov bo veljala od 25. maja 2018. Ena od razlik med direktivo in uredbo pri vprašanju občutljivih podatkov je, da slednja razširja opredelitev občutljivih podatkov tako, da zajemajo genetske in biometrične podatke ter podatke o spolni usmerjenosti. Še ena razlika je umik izraza „javni interes bistvenega pomena”. Uredba se sklicuje na izjemo pri obdelavi podatkov, ki je potrebna za „opravljanje naloge v javnem interesu”, in to povezuje z zagotavljanjem „ustrezn[ih] ukrep[ov] za zaščito pravnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki”.

54Fundación Secretariado Gitano, tehnični sekretariat mreže EURoma, Tackling Roma Needs in the 2014–2020 Structural Funds Programming Period - Guide to improve the planning process (obravnavanje potreb Romov v programskem obdobju za strukturne sklade 2014–2020 – navodila za izboljšanje procesa načrtovanja), maj 2013, str. 65.

55Pooblastila so bila določena v sporočilu Komisije o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (COM (2011) 173 final).

5619 projektov je bilo izbranih iz teh 16 razpisov za zbiranje predlogov.

57Tematsko poročilo o Romih, ki ga je naročil GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje in je bilo pripravljeno leta 2011. Poročilo je del širše študije Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities (vrednotenje podpore iz ESS za krepitev dostopa do trga dela ter socialno vključevanje migrantov in narodnostnih manjšin).

58El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable. Evaluación de Impacto del Programa Operativo Plurirregional Lucha Contra la Discriminación, dirigido por Gregorio Rodríguez Cabrero, 2013.

Zaključki in priporočila

121

V programskem obdobju 2007–2013 je bilo težko oceniti obseg prispevka strukturnih skladov k vključevanju marginaliziranih romskih skupnosti, ker cilji pogosto niso bili izrecno povezani z Romi, izbrane države članice pa zato niso evidentirale zanesljivih in primerljivih informacij o romskih upravičencih, financiranju, ki je bilo na voljo, in doseženem napredku. Če so bili podatki na razpolago, je bil prispevek projektov v okviru strukturnih skladov k integraciji romskega prebivalstva do neke mere odvisen od tega, ali so bili pri oblikovanju politik ter pri oblikovanju, izbiranju in izvajanju projektov upoštevani posebni dejavniki uspeha.

122

V programskem obdobju 2014–2020 so bili oblika in merila prednostnih nalog financiranja izboljšani. Integracija Romov je bila v zakonodaji o skladih ESI izrecno omenjena. Nanjo se je sklicevala tudi prednostna naložba, države članice, za katere so bila izrečena priporočila za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov, pa so morale nameniti sredstva spodbujanju te integracije. Nov, k rezultatom usmerjen pristop zakonodaje o skladih ESI je tudi uvedel okvir spremljanja, ki bi moral sčasoma izboljšati kakovost podatkov, ki jih je mogoče zbrati. Vendar je še prezgodaj, da bi bilo mogoče smiselno oceniti, kako se je to izvajalo.

123

Kljub doseženemu napredku so nekatere ovire in dileme še vedno prisotne ter skladom ESI otežujejo dosego čim večjega učinka na integracijo Romov. Te pomanjkljivosti so predstavljene v nadaljevanju, skupaj s priporočili za njihovo odpravo.

Pri vzpostavljenih strategijah na ravni EU in držav članic je bil dosežen napredek, toda večina izboljšav je prišla prepozno, da bi vplivala na programsko obdobje 2007–2013

124

Komisija je v zadnjem desetletju dosegla velik napredek pri vzpostavljanju pobud politik EU, ki spodbujajo integracijo Romov. Od leta 2011 je integraciji Romov namenjala večjo pozornost in od vseh držav članic zahtevala, naj pripravijo nacionalne strategije za integracijo Romov in vzpostavijo nacionalne kontaktne točke za Rome. To pa se je zgodilo prepozno, da bi vplivalo na oblikovanje operativnih programov ESRR in ESS ter izbiro projektov v programskem obdobju 2007–2013 (glej odstavke 29 do 34 in 38 do 40).

125

Nacionalne strategije za integracijo Romov in pozneje priporočilo Sveta iz leta 2013 so integracijo Romov spremenili iz vprašanja, ki se obravnava izključno s politikami, v pravno zavezo držav članic, ki odraža veljavne določbe o varstvu človekovih pravic. S to spremembo je protidiskriminacija postala ključno področje, na katerem morajo države članice ukrepati (glej odstavke 35 do 37 in 43 do 45).

126

Pri reviziji smo ugotovili številne pomanjkjlivosti teh nacionalnih strategij za integracijo Romov:

–prvič, v nacionalnih strategijah ni navedeno, kakšna raven financiranja je potrebna za izvedbo predlaganih ukrepov za vključevanje Romov. V njih tudi ni naveden znesek, ki je za takšne ukrepe na voljo iz nacionalnega proračuna ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU (glej odstavek 47),

–drugič, protidiskriminaciji in obravnavanju sovraštva do Romov se ni namenjalo dovolj pozornosti. Nobena nacionalna strategija za integracijo Romov, ki jo je ocenilo Sodišče, ni omenjala sovraštva do Romov kot posebne oblike diskriminacije. Takšna diskriminacija ni bila izrecno omenjena v nobenem od operativnih programov, ki smo jih preučili, in opazili nismo skoraj nobenih projektov, ki bi se posebej ukvarjali s tem vidikom. Do zdaj Komisija od držav članic ni zahtevala, naj določijo merljive podcilje, povezane s protidiskriminacijo. To, da takšnih podciljev ni, daje priložnost za razvoj institucionalne diskriminacije ali njeno neovirano nadaljevanje, kar lahko bistveno spodkoplje uspešnost projektov za integracijo Romov, tudi tistih, ki so sofinancirani iz proračuna EU (glej odstavke 34 do 44 in 54),

–tretjič, pri pripravi nacionalnih strategij za integracijo Romov se v izbranih državah članicah ni vedno upoštevala potreba po dejavni udeležbi organizacij civilne družbe, zlasti predstavnikov same romske skupnosti. Če organizacije civilne družbe in romska skupnost niso vključene v vsako fazo procesa, lahko to spodkoplje uspešnost politik in projektov (glej odstavek 46),

–četrtič, vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome je včasih spodkopavalo neskladje med viri in odgovornostmi (glej odstavke 48 do 50).

127

Od leta 2012 se je s priporočili za posamezno državo usmerjala pozornost na različna vprašanja, na primer na vprašanji segregacije in izobraževanja. V programskem obdobju 2014–2020 morajo države članice upoštevati ta priporočila pri uporabi sredstev iz skladov ESI. Poleg tega bodo morale države članice v skladu s priporočilom Sveta o uspešnih ukrepih za integracijo Romov od leta 2016 zagotavljati informacije o boju proti diskriminaciji in sovraštvu do Romov. Z njimi bo Komisija pridobila več informacij o napredku, ki je bil dosežen v posamezni državi članici (glej odstavek 36).

Priporočilo 1

Države članice naj pri pregledovanju ali spreminjanju nacionalnih strategij za integracijo Romov:

(a)določijo, kakšna raven financiranja je potrebna za izvedbo ukrepov za vključevanje Romov, ki so predlagani v strategiji. V nacionalnih strategijah za integracijo Romov naj bo tudi navedeno, kakšno financiranje je za takšne ukrepe na voljo iz nacionalnega proračuna ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU. Države članice naj se tudi formalno zavežejo, da bodo zagotovile, da prizadevanj v korist integracije Romov ne bodo ogrozile kratkoročne spremembe političnih prednostnih nalog;

(b)vključijo kazalnike in ciljne vrednosti, ki se nanašajo na protidiskriminacijo in natančneje na obravnavanje sovraštva do Romov. V programskem obdobju 2014–2020 bi bilo treba te kazalnike upoštevati tudi pri oblikovanju ukrepov, ki spodbujajo vključevanje marginaliziranih romskih skupnosti v okviru skladov ESI, v skladu z zahtevami direktive o rasni enakosti;

(c)zagotovijo sistematično posvetovanje z organizacijami civilne družbe, vključno s predstavniki Romov, o načrtovanju in izvajanju ukrepov za integracijo Romov ter vključevanje teh organizacij v to načrtovanje in izvajanje;

(d)podrobneje opredelijo vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome v zvezi z nacionalnimi strategijami za integracijo Romov ter zagotovijo, da so pristojnosti in odgovornosti nacionalnih kontaktnih točk za Rome skladne z viri, ki so tem točkam na voljo.

Priporočilo 2

(a)Komisija naj pri pregledovanju ustreznih operativnih programov zagotovi, da so ukrepi, ki se izvajajo v okviru skladov ESI, vključujoči in vsebujejo določbe, namenjene boju proti segregaciji. Segregacijske prakse naj bodo jasno opisane in izrecno izključene iz financiranja v okviru skladov ESI (ne le omenjene v uvodnih izjavah), pri čemer naj se posebna pozornost nameni projektom izobraževanja in stanovanjskim projektom. To bi pomagalo okrepiti povezavo med priporočili za posamezno državo in uporabo skladov ESI.

(b)Komisija naj na sestankih odbora za spremljanje operativnih programov v celoti uporabi informacije iz poročil, ki jih morajo države članice zagotavljati od leta 2016 v skladu s priporočilom Sveta o uspešnih ukrepih za integracijo Romov, prav tako pa ugotovitve, ki izhajajo iz teh informacij. To je zaradi zagotavljanja, da se bodo področja slabosti, ugotovljena v poročilih, obravnavala s sredstvi iz skladov ESI in/ali sredstvi države članice (npr. s predodelitvijo sredstev na področja, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti).

V obdobju 2014–2020 je bilo ukrepom za integracijo Romov namenjene več pozornosti kot v obdobju 2007–2013

128

Kljub neosredotočenosti na integracijo Romov v programskem obdobju 2007–2013 so izbrani operativni programi omenjali potrebo po spodbujanju vključevanja romskega prebivalstva. Podobno se je večina ocenjenih razpisov za zbiranje predlogov sklicevala na Rome kot na ciljno skupino ali omenjala potrebo po spodbujanju socialnega vključevanja Romov. Toda na splošno je bila oblika ESRR in ESS v programskem obdobju 2007–2013 neprimerna za ukrepe za vključevanje Romov: operativni programi so vsebovali le malo kazalnikov posebej za Rome in ocenjeni razpisi za zbiranje predlogov, čeprav so za ciljno skupino pogosto imeli marginalizirano romsko prebivalstvo, niso določali izbirnih postopkov, pri katerih bi se upoštevale posebne zahteve romskih projektov, kot so uporaba meril najboljše prakse pri integraciji Romov (kot je deset skupnih temeljnih načel Sveta) ali financiranje dolgoročnih projektov. Finančne informacije o podpori za integracijo Romov niso bile na voljo za noben operativni program ESRR in ESS, ki ga je preučilo Sodišče (glej odstavke 59, 61 do 65 in 96).

129

Več teh pomanjkljivosti je bilo v obdobju 2014–2020 obravnavanih. Predvsem je integracija Romov izrecno omenjena v zakonodaji o skladih ESI in posebne prednostne naloge pri financiranju so se izboljšale. Na podlagi najnovejših informacij, ki jih je dala na voljo Komisija, je mogoče oceniti, da bo v ukrepe, namenjene marginaliziranim skupnostim (kot so Romi), usmerjene približno 1,5 milijarde EUR. Nadaljnje izboljšave so izdajanje priporočil za posamezno državo članico posebej za Rome in boljša uskladitev okvira skladov ESI s prednostnimi nalogami politik EU (vključno s tistimi o integraciji Romov), razpoložljivost skupnih kazalnikov, ki so pomembni za programe za integracijo Romov, ter smernice Komisije, na primer smernica o uporabi skladov ESI pri odpravljanju prostorske in izobraževalne segregacije. Poleg tega morajo države članice, za katere so bila izrečena priporočila za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov, nameniti sredstva iz skladov ESRR in ESS za spodbujanje te integracije (glej odstavke 66 do 83 in 92 do 94).

130

Vendar pa Sodišče meni, da so na ravni Komisije in držav članic potrebna prizadevanja za zagotovitev, da bodo zaradi teh sprememb projekti bolje prispevali k integraciji Romov na terenu. To velja predvsem za merila, ki se uporabljajo za izbiro najboljših projektov za vključevanje Romov in sistema za spremljanje operativnih programov v obdobju 2014–2020 (glej odstavke 88, 89 in 92 do 94).

131

Poleg tega način, kako so vzpostavljeni skladi ESI in zlasti ESS, preprečuje, da bi bil njihov učinek na socialno vključevanje Romov kar največji. Pri kazalnikih, ki se uporabljajo za razdeljevanje sredstev iz skladov ESI med državami članicami, se ne upoštevajo razlike pri zdajšnjem položaju romskega prebivalstva (glej odstavka 60 in 75).

Priporočilo 3

Države članice naj v zvezi z integracijo Romov uporabljajo merila najboljše prakse (kot je deset skupnih temeljnih načel Sveta) pri razpisih za zbiranje predlogov in izboru projektov. Če je ustrezno, naj se organizirajo razpisi za izbor dolgoročnih projektov v korist marginaliziranih romskih skupnosti. Dodeljevanje sredstev iz skladov ESI naj bo vedno, ko je mogoče, odvisno od tega, ali bodo projekti po koncu financiranja EU in svojem zaključku trajni. Ti vidiki naj se upoštevajo tudi pri spreminjanju operativnih programov za obdobje 2014–2020.

Priporočilo 4

Komisija naj v naslednjem programskem obdobju ali pri pregledovanju operativnih programov zagotovi, da se bodo cilji za integracijo Romov iz nacionalnih strategij za integracijo Romov odražali v okviru skladov ESI na vseh operativnih ravneh, če je ustrezno. V zvezi s tem naj zagotovi zanesljivo zbiranje podatkov, da bo omogočeno spremljanje in vrednotenje napredka med posameznimi projekti in na vseh upravnih ravneh.

Priporočilo 5

Države članice naj, če je ustrezno, dopolnijo skupne kazalnike izložkov in rezultatov, ki so določeni v zakonodaji o skladih ESI, s kazalniki posebej za Rome. Ti naj bodo usklajeni s kazalniki iz nacionalnih strategij za integracijo Romov in naj se nato uporabljajo za spremljanje operativnih programov v obdobju 2014–2020. Lahko so nadgradnja kazalnikov, ki jih je leta 2016 razvila agencija za temeljne pravice.

Priporočilo 6

Države članice naj razmislijo o tem, da bi pri pripravah za naslednje programsko obdobje sodelovale pri prizadevanju, da se doseže pravna gotovost glede uporabe ESS za financiranje kakršnih koli ukrepov za socialno vključevanje, ne glede na njihovo povezanost z zaposlovanjem. Ta odprava pravne negotovosti bi državam članicam omogočila, da bi v celoti uporabile ESS za namene socialnega vključevanja, vključno z ukrepi za boj proti diskriminaciji.

Priporočilo 7

Komisija naj razmisli o tem, da bi predlagala spremembe zakonodaje o skladih ESI in tako zagotovila, da se bodo v programskem obdobju, ki se začne leta 2020, pri razdelitvi sredstev med državami članicami upoštevali posebni kazalniki socialnega vključevanja, zlasti delež prebivalstva, ki ga predstavljajo marginalizirane skupine, kot so Romi. Zagotovi naj, da bodo vsa dodatna sredstva iz ESS, ki bodo zaradi teh sprememb dana na voljo državam članicam, namenjena posebnemu namenu podpore marginaliziranih skupnosti.

Večina projektov je bila izvedena po načrtih, toda merila najboljše prakse, ki prispevajo k uspešnemu vključevanju Romov, se niso vedno uporabljala in spremljanje smotrnosti projektov je bilo težavno

132

Večina projektov ESRR in ESS, ki jih je Sodišče preučilo pri reviziji, je dosegla svoje splošne cilje, ki pa pogosto niso bili posebej povezani z Romi. Sodišče je tudi prišlo do zaključka, da je uspešen prispevek k integraciji romskega prebivalstva bolj verjeten za projekte, ki so bili izbrani v skladu z merili najboljše prakse, ki jih je sprejel Svet, tako imenovanimi skupnimi temeljnimi načeli za integracijo romskega prebivalstva (glej odstavke 104 do 115).

133

Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da je bilo težko spremljati napredek projektov za integracijo Romov, zlasti zaradi pomanjkljivosti v zvezi z razpoložljivostjo in kakovostjo podatkov o romskih udeležencih. To pomanjkanje izčrpnih in zanesljivih podatkov ne predstavlja težave le pri projektih, temveč tudi pri oblikovanju politik na ravni EU in nacionalni ravni. Brez hitrega ukrepanja bo ta položaj ostal nespremenjen tudi v obdobju 2014–2020 (glej odstavke 51, 84 do 94 in 117 do 120).

Priporočilo 8

(a)Komisija naj sodeluje z državami članicami pri razvoju skupne metodologije, ki bi v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU, vključno z morebitnimi obstoječimi odstopanji, zagotavljala ustrezne podatke o romskem prebivalstvu zaradi spremljanja njegove socialne vključenosti. To bi bilo treba storiti najpozneje pri pripravah za naslednje programsko obdobje.

(b)Komisija naj spodbuja države članice, naj, v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU, vključno z morebitnimi obstoječimi odstopanji, v naslednjih dveh letih izčrpno zbirajo statistične podatke o narodnosti. Eurostat bi lahko vključil ustrezna vprašanja v ankete, kot so raziskave o delovni sili in statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih.

To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi Henri GRETHEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 4. maja 2016.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

Priloge

Priloga I

Preučeni operativni programi

Država članica
Operativni program za obdobje 2007–2013
Operativni program za obdobje 2014–2020

Bolgarija
2007BG161PO001 operativni program za regionalni razvoj (ESRR)
2007BG051PO001 operativni program za razvoj človeških virov (ESS)
2014BG16RFOP001 operativni program za regije v rasti (ESRR)
2014BG05M9OP001 operativni program za razvoj človeških virov (ESS)
2014BG05M2OP001 operativni program za pametno izobraževanje za trajnostno rast (ESS)

Madžarska
2007HU05UPO001 operativni program za socialno prenovo (ESS)
2014HU16M0OP001 operativni program za gospodarski razvoj in inovacije (operativni program s sredstvi iz več skladov (ESS in ESRR))
2014HU05M2OP001 operativni program za razvoj človeških virov (operativni program s sredstvi iz več skladov (ESS in ESRR))

Romunija
2007RO051PO001 sektorski operativni program za razvoj človeških virov (ESS)
2007RO161PO001 regionalni operativni program (ESRR)
2014RO05M9OP001 operativni program za človeški kapital (ESS)
2014RO16RFOP002 regionalni operativni program (ESRR)

Španija
2007ES05UP0002 operativni program za boj proti diskriminaciji (ESS)
2007ES051P0005 regionalni operativni program ESS za Andaluzijo za obdobje 2007–2013
2014ES05SFOP012 Operativni program za socialno vključevanje in socialno gospodarstvo (ESS)
2014ES05SFOP022 Regionalni operativni program ESS za Andaluzijo za obdobje 2014–2020 (ESS)

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Priloga II

Organi za upravljanje strukturnih skladov v obiskanih državah članicah

Bolgarija
ESS
ESRR

Projekt št. 1
Projekt št. 2
Projekt št. 3
Projekt št. 4
Projekt št. 5

Organ upravljanja
Organ upravljanja ESS
(Ministrstvo za delo in socialno politiko)
Organ upravljanja ESRR
(Ministrstvo za regionalni razvoj in javna dela)

Posredniški organ
Se ne uporablja, ker je upravičenec organ upravljanja.
Ministrstvo za šolstvo in znanost
Javni organ
(Agencija za socialno pomoč)
Javni organ
(Agencija za socialno pomoč)
Za ta operativni program ESRR ni predviden noben posredniški organ.

Upravičenec projekta
Ministrstvo za delo in socialne zadeve
Nevladna organizacija
Javni organ
(Občina Dupnica)
Ministrstvo za zdravje
Javni organ
(Občina Devnja)

Madžarska
ESS

Projekt št. 6
Projekt št. 7
Projekt št. 8
Projekt št. 9
Projekt št. 10

Organ upravljanja
Organ upravljanja ESS
(Ministrstvo za človeške vire)

Posredniški organ
Ne obstaja

Upravičenec projekta
Ministrstvo za nacionalno gospodarstvo
Javni organ
(Zapor Balassagyarmati)
Javni organ
(Občina Ózd)
Nevladna organizacija

Romunija
ESS
ESRR

Projekt št. 11
Projekt št. 12
Projekt št. 13
Projekt št. 14
Projekt št. 15

Organ upravljanja
Organ upravljanja ESS
(Ministrstvo za sredstva EU)
Organ upravljanja ESRR
(Ministrstvo za regionalni razvoj in javno upravo)

Posredniški organ
Regionalni (severozahod) posredniški organ
(oddelek Ministrstva za delo)
Regionalni (Bukarešta) posredniški organ
(oddelek Ministrstva za delo)
Ministrstvo za izobraževanje
(deluje kot posredniški organ)
Regionalni (severozahod) posredniški organ
(oddelek Ministrstva za delo)
Regionalni (severozahod) posredniški organ
(oddelek Ministrstva za regionalni razvoj in javno upravo)

Upravičenec projekta
Nevladna organizacija
Javni organ
(Nacionalna agencija za Rome)
Javni organ
(Socialna služba občine Baia Mare)

Španija
ESS (operativni program za boj proti diskriminaciji)
ESS (operativni program za Andaluzijo)

Projekt št. 16
Projekt št. 17
Projekt št. 18
Projekt št. 19

Organ upravljanja
Organ upravljanja ESS
(Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost)

Posredniški organ
Fundacija
Regionalni posredniški organ
(Junta de Andalucia)

Upravičenec projekta
Nevladna organizacija

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Priloga III

Skupna temeljna načela za vključevanje Romov

O desetih skupnih temeljnih načelih je potekala razprava na prvem zasedanju platforme EU za vključevanje Romov leta 2009 v Pragi. Nato so bila kot priloga zajeta v sklepe seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, ki je potekala 8. junija 2009.

1.Tvorne, stvarne in nediskriminatorne politike

Politike za spodbujanje vključevanja Romov spoštujejo in uveljavljajo ključne vrednote Evropske unije. Med njimi so spoštovanje človekovih pravic in dostojanstva, nediskriminacija, enake možnosti ter gospodarski razvoj. Politike za vključevanje Romov so vpete v osrednje politike, zlasti na področju izobraževanja, zaposlovanja, socialnih zadev, stanovanj, zdravja in varnosti. Cilj teh politik je romskemu prebivalstvu zagotoviti dejanski dostop do enakih možnosti v družbah držav članic.

2.Izrecna, vendar ne izključna ciljna naravnanost

Za pobude v okviru politik vključevanja je bistveno, da so izrecno, vendar ne izključno ciljno naravnane. To pomeni usmerjenost v Rome kot ciljno skupino, vendar ne za ceno izključevanja drugih skupin v podobnih socialno-gospodarskih razmerah. Pri takšnem pristopu ni ločevanja med posegi s poudarkom na Romih in širšimi pobudami v okviru zadevnih politik. Poleg tega je treba, kadar je to pomembno, upoštevati, kakšen bi bil najverjetnejši učinek širših politik in odločitev na vključevanje Romov v družbo.

3.Medkulturni pristop

Potreben je medkulturni pristop, v katerem bodo skupaj udeleženi Romi in skupine z različnim narodnostnim poreklom. Za uspešno komunikacijo in politiko so bistveni medkulturno učenje in veščine, ki so vredni spodbujanja. Nepogrešljivo je tudi odpravljanje predsodkov in stereotipov.

4.Vključevanje v osrednje tokove družbe

Cilj vseh politik vključevanja je umeščanje Romov v osrednje tokove družbe (z njihovimi izobraževalnimi ustanovami, možnostmi za zaposlovanje in stanovanji). Kjer še vedno obstajajo deloma ali povsem segregirane šole oziroma stanovanja, morajo biti politike za vključevanje Romov usmerjene v njihovo odpravo. Izogibati se je treba vzpostavljanju nenaravnih in ločenih trgov romske delovne sile.

5.Upoštevanje vidika spolov

Pri pobudah v okviru politik vključevanja Romov bi bilo treba upoštevati potrebe in položaj romskih žensk. Pobude naj se posvečajo vprašanjem, kot so večkratna diskriminacija in težave pri dostopu do zdravstvenega varstva in pomoči za otroke, pa tudi nasilje v družini in izkoriščanje.

6.Prenos politik, temelječih na pridobljenih izkušnjah

Nadvse pomembno je, da se države članice učijo iz lastnih izkušenj, pridobljenih pri pobudah za vključevanje Romov, in te izkušnje izmenjujejo z drugimi državami članicami. Priznava se, da mora biti razvoj, izvajanje in spremljanje politik za vključevanje Romov oprt na redno zbiranje socialno-ekonomskih podatkov. Če je ustrezno, bi bilo treba upoštevati tudi primere in izkušnje iz okvira politik za socialno vključevanje drugih ranljivih skupin, tako znotraj kot zunaj EU.

7.Uporaba instrumentov Evropske unije

Bistveno je, da države članice pri razvijanju in izvajanju politik za vključevanje Romov v celoti uporabljajo instrumente Evropske unije, med njimi pravne instrumente (direktivo o rasni enakosti, okvirni sklep o rasizmu in ksenofobiji), finančne instrumente (Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, instrument za predpristopno pomoč) in usklajevalne mehanizme (odprto metodo usklajevanja). Kar zadeva vrednotenje politik in projektov, morajo države članice poskrbeti, da se finančni instrumenti uporabljajo v skladu s temi skupnimi temeljnimi načeli, in uporabljati strokovno znanje Evropske komisije. Medsebojni pregledi in prenos dobrih praks na strokovni ravni lažje potekajo tudi po zaslugi mreže EURoma (evropska mreža za socialno vključevanje in Rome, ki se financira iz strukturnih skladov).

8.Udeleženost regionalnih in lokalnih organov

Države članice bi morale pobude v okviru politik za vključevanje Romov oblikovati, razvijati, izvajati in vrednotiti v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi. Ti imajo ključno vlogo pri izvajanju politik v praksi.

9.Sodelovanje civilne družbe

Države članice bi morale tudi oblikovati, razvijati, izvajati in vrednotiti pobude v okviru politik za vključevanje Romov v tesnem sodelovanju z akterji civilne družbe, kot so nevladne organizacije, socialni partnerji in akademiki/raziskovalci. Za vključenost civilne družbe velja, da je bistvenega pomena za mobilizacijo strokovnega znanja in za razširjanje znanja, ki je potrebno za razvoj javne razprave in odgovornost med celotnim političnim procesom.

10.Dejavno sodelovanje Romov

Uspešnost politik je večja, če v vseh fazah procesa sodelujejo tudi Romi. Romi morajo biti vključeni na nacionalni in evropski ravni preko prispevkov strokovnega znanja romskih strokovnjakov in javnih uslužbencev, pa tudi preko posvetovanj z različnimi romskimi deležniki pri oblikovanju, izvajanju in vrednotenju pobud v okviru zadevnih politik. Izredno pomembno je, da politike vključevanja temeljijo na odprtosti in preglednosti ter se na primeren in uspešen način lotevajo tudi težavnih tem in tabujev. Bistveno je tudi, da se zagotavlja podpora za polno udeležbo Romov v javnem življenju, spodbujanje Romov kot dejavnih državljanov in razvoj človeških virov iz njihovih vrst.

Odgovori Komisije

Povzetek

II

Komisija ugotavlja, da se poleg zneska 1,5 milijarde EUR, ki je bil namenjen prednostni naložbi 9(ii) ESS, vključevanju Romov zagotavlja dodatno financiranje v okviru številnih drugih prednostnih naložb ESS in ESRR.

IV

Komisija opozarja, da je protidiskriminacija horizontalno načelo, ki ga je treba upoštevati pri pripravi in izvajanju sporazumov o partnerstvu in operativnih programov v vseh skladih ESI (kot je določeno v členu 7 uredbe o skupnih določbah).

Načelo o partnerstvu, kot je določeno v uredbi o skupnih določbah (člen 5) in Evropskem kodeksu dobre prakse, od zadevnih partnerjev zahteva sodelovanje pri oblikovanju in izvajanju sporazumov o partnerstvu in operativnih programov (tudi v odborih za spremljanje v skladu s členom 48 uredbe o skupnih določbah) v okviru operativnih programov ESS in ESRR.

V

Komisija ugotavlja, da v zvezi s svojimi odgovornostmi v okviru deljenega upravljanja pomaga državam članicam pri zagotavljanju, da bodo projekti zaradi sprememb, uvedenih v obdobju 2014–2020, bolje prispevali k integraciji Romov, na primer na podlagi ocene izpolnjevanja ustreznih predhodnih pogojenosti, smernic ali njene svetovalne vloge v okviru odborov za spremljanje.

VI

Komisija priznava, da spremljanje uspešnega prispevanja projektov, ki jih financira EU, k integraciji Romov otežujejo objektivne pravne ovire za zbiranje podatkov, ki temeljijo na narodnosti in uporabi izrecnega, vendar ne izključnega ciljno usmerjenega pristopa, pri čemer Romi pogosto niso edina skupina, ki prejema podporo za marginalizirane skupine.

Vendar je Komisija prepričana, da se bo spremljanje integracije Romov v obdobju 2014–2020 bistveno izboljšalo na podlagi prednostne naložbe 9(ii) ESS, ustreznih posebnih ciljev operativnih programov ESS in ESRR in uporabe skupnega kazalnika izložkov ESS za udeležence ter kazalnikov in ciljnih vrednosti v okviru posameznega programa.

Priporočilo 1

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.

Priporočilo 1(a)

Komisija opozarja, da je lahko raven podpore iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) ukrepom za marginalizirane skupnosti, kot so Romi, le okvirna, saj morajo države članice podatke o financiranju predložiti le, kadar je izbrana namenska prednostna naložba 9(ii) ESS in/ali kadar so v okviru drugih ustreznih tematskih ciljev ESS in ESRR določene posebne ciljne vrednosti/cilji/kazalniki.

Priporočilo 1(b)

Komisija poudarja, da je ocena izpolnjevanja pogojenosti, če uredba o skupnih določbah vključuje splošno predhodno pogojenost o protidiskriminaciji za vse sklade ESI, omejena na merila iz uredb za izvajanje skladov ESI. Poleg tega je treba pri odločanju o posebnih in ustreznih ukrepih politike, vključno z vsebino strategij, v okviru nacionalnih in regionalnih pristojnosti spoštovati načelo subsidiarnosti.

Od držav članic se je pričakovalo, da v primerih, v katerih so izbrale namensko prednostno naložbo 9(iii) ESS „Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti“, v svoje operativne programe vključijo posebne cilje in ciljne vrednosti. To velja zlasti za države članice s priporočili za posamezno državo na tem področju.

Priporočilo 1(c)

V členu 5 uredbe o skupnih določbah je določeno, da so ustrezni organi, ki predstavljajo civilno družbo, del načela o partnerstvu in upravljanju na več ravneh. V skladu s členom 5(2) uredbe o skupnih določbah so partnerji med drugim vključeni v pripravo partnerskih sporazumov ter v vse faze priprave in izvajanja programov.

Priporočilo 2(a)

Komisija sprejema priporočilo, meni, da bi ga bilo treba izvajati na ravni operativnih programov, in poudarja, da v zvezi s tem že sprejema ukrepe.

Kot je poudarjeno v odstavku 38, je Komisija leta 2015 objavila tematske smernice za države članice o uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri odpravljanju izobraževalne in prostorske segregacije. Države članice so pozvane, da pri načrtovanju in izvajanju spoštujejo določbe smernic, da bi se preprečila in odpravila izobraževalna in stanovanjska segregacija marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi.

Komisija se popolnoma zaveda, da je uspešno izvajanje na terenu ključno. Zato najema strokovnjake za pomoč državam članicam pri izvajanju navodil, pri čemer se osredotoča zlasti na Češko, Slovaško, Madžarsko, Romunijo in Bolgarijo.

Pobudo za prerazporeditev sredstev in spremembe operativnih programov morajo praviloma dati države članice.

Priporočilo 2(b)

Komisija sprejema priporočilo in meni, da v zvezi s tem že sprejema ukrepe.

Komisija bo v celoti izkoristila nacionalna poročila o napredku, tudi na sejah odborov za spremljanje, da bi države članice pozvala in spodbudila k okrepitvi ukrepov, ki se financirajo iz skladov ESI, če je to potrebno za boljše obravnavanje opredeljenih izzivov v zvezi z Romi. Po tej razpravi lahko države članice predložijo zahtevke za spremembe operativnih programov v skladu s členom 30(1) uredbe o skupnih določbah.

Poleg tega Komisija ugotavlja, da lahko v skladu s členom 23(1)(a) uredbe o skupnih določbah v okviru svojih pristojnosti od držav članic samo zahteva, da spremenijo svoje operativne programe, tako da obravnavajo tiste izzive v zvezi z Romi, ki so navedeni v priporočilih za posamezno državo, in kadar je za obravnavanje teh izzivov potrebna prerazporeditev sredstev.

Priporočilo 3

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.

Možnost financiranja trajnostnih ukrepov za uspešno podporo integraciji Romov je v predpisih za izvajanje skladov ESI obravnavana na različne načine.

Prvič, v programskem obdobju 2014–2020 so možni dolgoročni (7-letni) ukrepi, pri čemer mora biti trajanje katerega koli projekta sorazmerno z načrtovanimi cilji.

Drugič, uredba o ESS vključuje okvir za boljše sledenje pozitivnih izidov v zvezi z vključevanjem marginaliziranih skupin (med drugim Romov) na podlagi skupnega kazalnika izložkov in kazalnika dolgoročnejših rezultatov, katerih namen je spodbujanje trajnosti ukrepov, financiranih iz ESS, za marginalizirane romske skupnosti.

Tretjič, država članica mora v primeru infrastrukturnih projektov, ki se financirajo iz ESRR, kar velja za kateri koli sektor, upoštevati, kako se bo zagotovila trajnost projektov, pri katerih je trajnost pomembna po njihovem zaključku (npr. vzdrževanje).

Priporočilo 4

Komisija sprejema priporočilo in ga bo čim bolj upoštevala v naslednjem programskem obdobju.

Kar zadeva obdobje financiranja 2014–2020, je treba navesti, da so cilji za integracijo Romov v okviru skladov ESI izraženi že od oblikovanja operativnih programov za države članice, v katerih se uporablja predhodna pogojenost v zvezi z Romi.

Za spodbuditev revizije operativnih programov so odgovorne predvsem države članice. V skladu z uredbo o skupnih določbah so zahtevki za spremembo programov, ki jih predloži država članica, ustrezno utemeljeni in vključujejo zlasti predvideni vpliv sprememb programa na doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter posebnih ciljev iz programa.

V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 in glede na revizije mora organ upravljanja ustreznega operativnega programa vzpostaviti sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o vsaki pomembni operaciji, med drugim za namene spremljanja in vrednotenja. To velja za podatke o financiranju ter za izložke in rezultate.

Priporočilo 5

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice in opozarja na dejstvo, da je poleg pravnih omejitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah vsak kazalnik v zvezi z Romi zajet v ureditvi za varstvo tako imenovanih občutljivih podatkov (člen 8 Direktive 95/46/ES). Posamezniki si pridržujejo pravico, da ne privolijo v zbiranje podatkov. Zato podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se financirajo iz skladov ESI, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah.

Priporočilo 6

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.

Vendar Komisija poudarja, da bi bila za popolno izvajanje v zvezi z možnostjo, da se iz ESS financirajo kakršni koli ukrepi za socialno vključevanje, ne glede na povezavo z zaposlovanjem, potrebna sprememba pogodbe, pri čemer bi se spremenil namen ESS, kot je določen v členu 162.

Komisija tudi meni, da lahko že uredba o ESS sama po sebi, in kot se razlaga v skladu s členom 162 PDEU, zakonito obravnava vprašanje integracije Romov v okviru tematskega cilja o socialnem vključevanju.

V tem kontekstu se ukrepi za integracijo Romov lahko financirajo iz ESS, če so del integriranega sklopa ukrepov, katerih namen je približevanje Romov trgu dela, tudi posredno.

Ta pravna razlaga upravičenosti ukrepov za integracijo Romov do sredstev iz ESS je bila sporočena državam članicam novembra 2015.

Zato Komisija meni, da ni pravne negotovosti.

Priporočilo 7

Komisija sprejema priporočilo in bo v okviru priprav naslednjega večletnega finančnega okvira pri proučitvi meril za dodelitev sredstev upoštevala vlogo, ki bi jo morali imeti izzivi socialnega vključevanja, in potrebo po nadaljnjem usmerjanju sredstev v podporo marginaliziranim skupnostim.

Priporočilo 8(a)

Komisija ne sprejme priporočila.

Čeprav je Komisija glede na raznolikost nacionalnih razmer in pristopov ter potrebo po spoštovanju načela subsidiarnosti vedno pripravljena sodelovati z državami članicami, meni, da razvoj skupne metodologije na tem področju ni izvedljiv niti primeren.

Priporočilo 8(b)

Komisija ne sprejme priporočila, saj meni, da bi bilo treba odločanje v zvezi s tem vprašanjem prepustiti državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti.

Poleg tega Komisija ne namerava zbirati statističnih podatkov o narodnosti v okviru raziskav o delovni sili ter statistike Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih. Zbiranje statističnih podatkov o romskem prebivalstvu je s tehničnega in pravnega vidika zelo težko ter drago.

Uvod

12

Komisija ugotavlja, da se poleg zneska 1,5 milijarde EUR, ki je bil namenjen prednostni naložbi 9(ii) ESS, vključevanju Romov zagotavlja dodatno financiranje v okviru številnih drugih prednostnih naložb ESS in ESRR.

Opažanja

30

Uredba o ESS je v obdobju 2007–2013 uporabljala pristop prevladujoče usmeritve, pri čemer se ni osredotočala na Rome, ampak bolj splošno na prikrajšane skupine. Integracija Romov je tako bila zajeta v prednostni nalogi „krepitev socialnega vključevanja prikrajšanih oseb“.

Nekatere države članice so se celo odločile, da bodo vprašanje integracije Romov izrecno obravnavale v svojih nacionalnih strateških referenčnih okvirih za načrtovanje strukturnih skladov v obdobju 2007–2013.

34

Komisija ugotavlja, da okvir EU izrecno priznava: „Kot prvo, države članice morajo zagotoviti, da se Romov ne diskriminira, ampak se jih obravnava kot ostale državljane EU in se jim zagotovi enakovreden dostop do vseh temeljnih pravic, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah“. Zato je enako obravnavanje horizontalno načelo in se dojema kot predpogoj za uspešno integracijo Romov. Medtem ko je skupna odgovornost institucij EU in držav članic izboljšati socialno vključevanje Romov na podlagi vseh instrumentov in politik v njihovi pristojnosti, so države članice odgovorne in pristojne predvsem za spremembo položaja marginaliziranega prebivalstva v skladu z načelom subsidiarnosti.

39

Partnerstvo je skupaj z upravljanjem na več ravneh dolgoletno ključno načelo skladov z deljenim upravljanjem (ki se je upoštevalo tudi v prejšnjih programskih obdobjih) in je kot tako določeno tudi v členu 5 uredbe o skupnih določbah, ki ureja sklade ESI za obdobje 2014–2020. Kodeks dobre prakse, ki je bil sprejet z delegirano uredbo Komisije, pomaga državam članicam pri organiziranju partnerstva in vključuje številna praktična vprašanja, kot so reprezentativnost izbranih partnerjev, izbirni postopki, postopkovne zahteve za zagotovitev pravočasnega, smiselnega in preglednega posvetovanja, ter načelo zastopanosti partnerjev v celotnem ciklu, tudi v odborih za spremljanje.

40

Komisija ugotavlja, da je z znatnim financiranjem prispevala k navedenima skupnima programoma (Romact in ROMED).

44

Čeprav španska nacionalna strategija za integracijo Romov ne določa ciljev o protidiskriminaciji, poudarja potrebo po dopolnjevanju in sinergijah z drugim načrtom za državljanstvo in vključevanje v obdobju 2011–2014 ter nacionalno strategijo proti rasizmu, diskriminaciji, ksenofobiji in nestrpnosti, ki določata konkretne ukrepe za boj proti diskriminaciji.

45

Kot je opisano v madžarski nacionalni strategiji za integracijo Romov, cilj politike socialnega vključevanja ne obravnava samo Romov, temveč je usmerjen v širšo skupino. Njeni cilji so zmanjšati delež ljudi, ki živijo v revščini ali socialni izključenosti, zmanjšati socialne dolgove prikrajšanih otrok ter zmanjšati socialne razlike med Romi in ostalim prebivalstvom. Ti cilji se horizontalno obravnavajo na petih področjih: izboljšanje priložnosti na trgu dela za dolgotrajno brezposelne osebe v aktivni dobi; zmanjšanje revščine otrok; obravnavanje prikrajšanosti, povezanih s socializacijo, in socialno-kulturnih prikrajšanosti; obravnavanje prikrajšanosti v zvezi z izobraževanjem in trgom dela za romske ženske; odpravljanje razvojne vrzeli na prikrajšanih ozemljih.

49

Komisija je v svoji oceni iz leta 2015 o doseženem napredku v zvezi z izvajanjem bolgarske nacionalne strategije za integracijo Romov dejansko navedla, da nacionalni kontaktni točki za Rome „primanjkujejo človeški in politični viri za uspešno opravljanje nalog in prepričljivo usmerjanje napredka“. Vendar je tudi res, da je izvajanje nacionalne strategije za integracijo Romov v veliki meri odvisno od skladov ESI. Zato nacionalno kontaktno točko za Rome pri njenih funkcijah v praksi podpirajo dopolnilne strukture. Leta 2015 je bila pod vodstvom centralne enote za usklajevanje skladov ESI vzpostavljena medresorska delovna skupina za načrtovanje in usklajevanje posredovanj skladov ESI v obdobju 2014–2020, pri čemer so sodelovali nacionalna kontaktna točka za Rome in ustrezna ministrstva na ravni namestnika ministra (delo, izobraževanje, zdravstvo, regionalni razvoj, kmetijstvo), strokovnjaki (usklajevalci v okviru šestih prednostnih področij nacionalne strategije za integracijo Romov) in predstavniki občin.

50 – Druga alinea

Komisija ugotavlja, da bi se lahko zaradi nekaterih dogodkov v trenutnem političnem kontekstu vedno večja pozornost namenjala težavam Romov v Bolgariji.

51 – Prva alinea

Letno spremljanje izvajanja nacionalne strategije za integracijo Romov v Bolgariji se izvaja na podlagi upravnega poročanja vseh zadevnih institucij in občin ter se bo dodatno okrepilo z novim sistemom spremljanja, ki bo pripravljen do konca decembra 2016.

54

Glej odgovor Komisije na odstavek 50 v zvezi z Bolgarijo.

60

Komisija se ne strinja z opažanjem Sodišča, da ni pravne gotovosti. Namen ESS, kot je določen v členu 162 PDEU, je izboljšati zaposlitvene možnosti za delavce na notranjem trgu. Zato uporaba tematskega cilja 9 o socialnem vključevanju v skladu s členom 162 PDEU pomeni, da se lahko iz ESS financirajo kateri koli ukrepi v zvezi z integracijo Romov, ki so del integriranega sklopa ukrepov, ki prispevajo k približevanju Romov trgu dela, čeprav le posredno. Ta pravna razlaga upravičenosti ukrepov za integracijo Romov do sredstev iz ESS je bila pojasnjena in sporočena državam članicam novembra 2015. Podpora iz ESS se lahko dodatno dopolni z drugimi instrumenti, ki jih države članice lahko uporabijo za obravnavanje osnovnih potreb in za zagotavljanje materialne pomoči Romom, na primer Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD).

Komisija tudi ugotavlja, da je Sodišče v svoj vzorec vključilo le zaključene stanovanjske projekte ESRR. Glede na datum spremembe uredbe in čas, ki je potreben za pripravo teh projektov, se je v času revizije veliko projektov še vedno izvajalo.

61

Komisija ugotavlja, da za te kazalnike v programu ni bilo nobene regulativne zahteve. Vendar je v Prilogi XXIII v zvezi z ESS določeno, da je treba poročati o dejanskem sodelovanju manjšin in prikrajšanih skupin v operacijah ESS.

Komisija ugotavlja, da je ESS v programskem obdobju 2007–2013 uporabljal pristop prevladujoče usmeritve za podporo prikrajšanim skupinam, državam članicam pa je bilo prepuščeno, da na podlagi izzivov, s katerimi so se soočale in kot so opredeljeni v njihovih nacionalnih reformnih programih in nacionalnih akcijskih načrtih za socialno vključevanje, opredelijo ciljne skupine ter posebne cilje, ciljne vrednosti in kazalnike, ki se bodo uporabljali.

62

Odsotnost informacij o financiranju pojasnjuje dejstvo, da Romi niso bili izključna ciljna skupina za podporo iz ESS.

64

Madžarska in Češka republika sta na primer pred spremembo uredbe uvedli ukrepe, financirane iz ESRR in usmerjene v prikrajšane soseske, ki so jih naseljevali Romi.

65

Komisija ugotavlja, da imajo posamezniki v skladu s pravnim okvirom EU za varstvo podatkov pravico, da ne privolijo v zbiranje podatkov o narodnosti. Zato se lahko zbrani podatki o narodnosti dejansko izkažejo za nezanesljive pri določanju, kakšna raven financiranja je potrebna za integracijo Romov.

Nekaj držav članic (npr. Madžarska, Slovaška) je uvedlo etnične ali socialno-ekonomske posredne kazalnike (na primer zemljevidi o revščini, ločene soseske v mestih in na podeželju, ljudje, ki živijo v skrajni revščini), da bi se opredelile potrebe in določilo potrebno financiranje. Ti pristopi zagotavljajo vključevanje romskih skupnosti.

Glej tudi odstavek 87 poročila Sodišča.

Poleg tega je v več državah članicah zbiranje podatkov o narodnosti zakonsko prepovedano.

68

Komisija poudarja, da si zadevni operativni program jasno in ponovno prizadeva, da bi izobraževalni ukrepi zagotovili vključujoče izobraževanje in desegregacijo, vključno s posebnim kazalnikom, ki se nanaša na število izobraževalnih ustanov, ki sodelujejo v programih desegregacije.

Razpisi za zbiranje predlogov za projekte, razvite v okviru operativnih programov, vključujejo več podrobnosti o posebnih zahtevah v zvezi z izobraževalnimi ukrepi. Ti se določijo na podlagi posvetovanj z odbori za spremljanje programov, v katerih kot svetovalka sodeluje tudi Komisija.

Navodila o uporabi skladov ESI za desegregacijo zagotavljajo metodološke smernice, ki jih je treba upoštevati pri načrtovanju razpisov za zbiranje predlogov in izvajanju projektov.

Poleg tega je Madžarska pri pogajanjih upoštevala obstoječa priporočila za posamezno državo in izbrala ustrezno prednostno naložbo, ki lahko zagotovi podporo romskim skupnostim.

Komisija je leta 2015 od madžarskih organov zahtevala dodatne informacije o podpori, namenjeni razvoju javnega izobraževanja, in poziva k predložitvi podrobnejšega opisa razpoložljivega financiranja na tem področju.

Okvir 5 – Pomanjkanje ukrepov za desegregacijo na področju izobraževanja v okviru skladov ESI na Madžarskem

Komisija ugotavlja, da je lokalni načrt za pravičnost v izobraževanju predpogoj, ki ga morajo izpolnjevati lokalne vlade, ko zaprosijo za financiranje, vključno z ukrepi, ki se financirajo iz skladov ESI.

Operativni program ESRR/ESS za razvoj človeških virov v obdobju 2014–2020 si jasno in stalno prizadeva za desegregacijo in izvajajo se številni ukrepi za desegregacijo (npr. izobraževanje, socialna stanovanja).

V zvezi z ravnjo podrobnosti teh ukrepov v operativnem programu glej odgovor Komisije na odstavek 68.

69

Komisija ugotavlja, da tudi številne druge prednostne naložbe v okviru ESS in ESRR, ki so zajete v tematskih ciljih 8, 9 in 10 uredbe o skupnih določbah v zvezi z zaposlovanjem, socialnim vključevanjem in izobraževanjem, z znatnimi zneski podpirajo vključevanje Romov na področjih, kot so vključujoče izobraževanje, socialna stanovanja ter dostop do socialnih in zdravstvenih storitev. Če je to ustrezno, prispevajo tudi k izvajanju priporočil za posamezno državo (npr. za predšolsko in izobraževalno infrastrukturo).

To je v skladu s spoštovanjem skupnega temeljnega načela 2 o „izrecni, vendar ne izključni ciljni naravnanosti“ in 4 o „vključevanju v osrednje tokove družbe“. V skladu s temi načeli bi moralo biti vključevanje Romov sestavni del prevladujočih ukrepov za socialno vključevanje in zmanjšanje revščine, da bi se preprečila nadaljnja izoliranost romskih skupnosti.

Dober primer v zvezi s tem zagotavlja slovaški operativni program o človeških virih, kot je potrdilo Sodišče v okviru 8. Slovaška se je strinjala s priporočilom Komisije o vzpostavitvi operativnega programa, ki se financira iz več skladov, z dvema namenskima prednostnima osema za ESS in ESRR, pri čemer vsaka vključuje sklop posebnih ciljev, ki se bodo izvajali povezano.

73

Komisija ugotavlja, da se je prednostna naložba 9(ii) sistematično izbrala za operativne programe držav članic z največjim deležem romskega prebivalstva (tj. Bolgarija, Češka republika, Madžarska, Romunija in Slovaška) in držav članic, ki so prejele priporočilo za posamezno državo o vključevanju Romov.

Španski nacionalni operativni program za socialno vključevanje, ki se izvaja na celotnem ozemlju Španije, vključuje določbe v zvezi z ukrepi za vključevanje Romov v okviru prednostne naložbe 9(ii).

Da bi sprejela vključujoč pristop, se je Španija s Komisijo dogovorila o izvajanju celovitih ukrepov za socialno vključevanje v okviru prednostne naložbe 9(i), usmerjenih v številne ranljive podskupine, vključno z Romi. V primeru Andaluzije je ukrep, ki je vključen v regionalni operativni program ESS v okviru prednostne naložbe 9(i) in imenovan „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social“, usmerjen v določena lokalna območja, ki se soočajo z revščino in socialnim vključevanjem, ter zagotavlja pomoč za zaposlovanje, stanovanja, vključevanje v družbo, izobraževanje itd. Komisija meni, da se lahko romsko prebivalstvo iz Andaluzije uspešno obravnava z navedenim ukrepom in tudi z nacionalnim operativnim programom.

V primeru Madžarske so bila operativnemu programu za človeške vire – z dopolnilno ureditvijo za obdobje 2014–2020, ki vključuje 6 konvergenčnih regij Madžarske – dodeljena sredstva za prednostno naložbo 9(ii) v okviru prednostne naloge 1 ter v okviru nadnacionalnega instrumenta sodelovanja in financiranja iz prednostne naloge 5.

75

Komisija v zvezi s finančno podporo državam članicam v okviru kohezijske politike ugotavlja, da se pri razporejanju sredstev uporablja delitveni ključ na podlagi meril, povezanih s splošnim kohezijskim ciljem, in zato izraža predvsem njihovo stopnjo razvoja. S tega vidika stopnja finančne podpore izraža tudi sposobnost financiranja držav članic in regij ter jim pomaga pri obravnavanju ključnih izzivov, tudi v zvezi s socialnim vključevanjem. Poleg tega obveznost držav članic, da določen minimalni del sredstev dodelijo ESS (člen 92(4) uredbe o skupnih določbah), obveznost, da vsaj 20 % teh sredstev ESS namenijo tematskemu cilju 9 „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji“ (člen 4(2) uredbe o ESS), in potreba po združevanju podpore ob upoštevanju ustreznih priporočil za posamezno državo (člen 18 uredbe o skupnih določbah) zagotavljajo, da je v vseh državah članicah, v katerih integracija Romov predstavlja zlasti velik izziv, za obravnavanje tega vprašanja na voljo dovolj sredstev iz skladov ESI.

79

Komisija ugotavlja, da je običajno, da so protidiskriminacijski ukrepi integrirani v posebne cilje in primere ukrepov drugih prednostnih naložb, tudi prednostnih naložb 9(ii) in 9(i).

Na Madžarskem je protidiskriminacija horizontalni element v pogajanjih o sporazumu o partnerstvu in pri strukturiranju dodelitev sredstev v okviru operativnega programa. Odločitev v zvezi s tem sprejme država članica.

Čeprav v Bolgariji kot prednostna naložba ni izbrana prednostna naložba 9.3, so ukrepi za ozaveščanje o protidiskriminaciji, katerih namen je odpravljanje stereotipov in spodbujanje kulturne identitete etničnih skupnosti, vključeni v operativna programa „Razvoj človeških virov“ ter „Znanost in izobrazba za pametno rast“ kot orodje za preprečevanje diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti.

V Romuniji operativni program „Človeški kapital“, ki se financira iz ESS, zavzema stališče, da socialna izključenost ni povezana z narodnostjo, ampak z revščino na splošno. Zato je program usmerjen izrecno v Rome, vendar ne izključuje drugih marginaliziranih skupnosti in prikrajšanih skupin.

83

Glej odgovor Komisije na odstavek 39.

Skupni odgovor Komisije na odstavka 84 in 85

Poleg pravnih omejitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah Komisija poudarja, da imajo posamezniki pravico, da ne privolijo v zbiranje podatkov. Podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se financirajo iz ESS, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah. Kljub temu se lahko vsi udeleženci v okviru prednostne naložbe 9(ii) obravnavajo kot del marginaliziranih skupnosti, kot so Romi, s čimer se bo olajšalo poročanje o tej ciljni skupini v programskem obdobju 2014–2020.

Skupni odgovor Komisije na odstavka 86 in 87

Komisija navaja, da Agencija za temeljne pravice ni pristojni organ za tolmačenje pravnih določb EU.

Poudarja, da je zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah nezakonito in spada pod nacionalno pristojnost. Če podatkov ni mogoče zbrati zakonito, vprašanje njihove obdelave ni pomembno.

Praktične alternative zbiranja podatkov o narodnosti, ki jih omenja Sodišče, dejansko niso izvzete iz strogih omejitev za namene spremljanja, čeprav bi lahko zagotovile kakovostne dokaze o podpori ESS romskim udeležencem v ESS.

Ker temeljijo na samoopredelitvi in je zanje potrebna privolitev, je lahko njihova zanesljivost manjša (stopnja odgovorov bi lahko bila nizka zaradi odpora do samoopredelitve in/ali odgovarjanja, pri čemer bi odgovori lahko bili pristranski). Poleg tega bi lahko pripravo vzorcev in ekstrapolacijo ovirala negotovost v zvezi z dejansko obravnavano skupino prebivalstva.

Nacionalna strategija za integracijo Romov, ki jo je romunska vlada sprejela leta 2015, kot referenco uporablja podatke iz popisa iz leta 2011, ki temelji na heteroopredelitvi: Romi, ki so se samoopredelili, predstavljajo 3,3 % prebivalstva, kar pomeni 621 573 ljudi.

Romunski organi v strategiji priznavajo, da so ocene romunskega prebivalstva različne ter da se strategija sklicuje na ocene Sveta Evrope in Svetovne banke, vendar je izhodišče še vedno določeno glede na popis.

Operativni program „Človeški kapital“ (sofinanciran iz ESS) pa upošteva oceno Sveta Evrope, da je romunskih Romov 1,85 milijona. Zato je zanesljivost izhodišča in podatkov o narodnosti za namene spremljanja še vedno negotova.

88

V obdobju 2007–2013 ni bilo zahteve glede poročanja o Romih kot o ločeni kategoriji in s tem glede zbiranja teh podatkov pri upravičencih.

Države članice so morale poročati (in zbrati podatke) le o značilnostih udeležencev v operacijah ESS. Podatki o romskih udeležencih so bili sporočeni v kategorijah „Manjšine“ ali „Druge prikrajšane skupine“ v okviru razčlenitve udeležencev glede na ranljive skupine v skladu z nacionalnimi predpisi.

Operativni programi v obdobju 2007–2013 tudi niso imeli skupnih kazalnikov izložkov v zvezi z Romi, ki so v ustreznih operativnih programih izraženi kot „kazalniki programov“ in združeni na ravni EU.

Podatki o Romih bi se v letnih poročilih o izvajanju sporočili kot ločena kategorija le, če bi se tak poseben kazalnik izbral za določanje ciljnih vrednosti v operativnem programu.

89

V veliko operacijah v Španiji v obdobju 2007–2013 romsko prebivalstvo ni bilo posebna ciljna skupina, zato se ni zahtevala navedba narodnosti udeležencev. Kot priznava priporočilo Sveta o uspešni integraciji Romov, je poleg tega zbiranje podatkov o narodnosti lahko občutljivo vprašanje in državam članicam bi bilo treba omogočiti, da same izberejo metode spremljanja v skladu z načelom subsidiarnosti.

90

Operativni programi za programsko obdobje 2014–2020 vključujejo določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. Poudarjajo tudi, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega je Komisija pripravila praktična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.

Uvedena je bila tudi nova zahteva glede računalniškega beleženja in shranjevanja podatkov o uspešnosti posamezne operacije, da bi se po potrebi lahko združili za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega poslovodenja, preverjanja in revizije (člen 24(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014).

Izpostavil se je obstoj treh vrst kazalnikov v Romuniji in se nazadnje obravnaval v okviru operativnega programa „Človeški kapital“ za obdobje 2014–2020, ki na ravni programa predvideva kazalnike izložkov in rezultatov, naknadno opredeljene v posebnih smernicah, ki so priložene vsakemu razpisu za zahtevke.

91

Pri usmeritvi v zlasti ranljive skupine je včasih smiselno, da se ne opredelijo količinsko omejeni cilji v zvezi z rezultati (za razliko od ciljev v zvezi z izložki), da bi se preprečil selektivni pristop (tj. da se zaradi večjega uspeha za posredovanje izberejo manj prikrajšane skupine).

Za programsko obdobje 2014–2020 je treba cilje določiti na ravni operacije za posamezne pomembne kazalnike rezultatov (glej Prilogo III k Delegirani Uredbi Komisije (EU) št. 480/2014).

92

Čeprav v Prilogi I k uredbi o ESS za obdobje 2014–2020 ni predviden natančen skupni kazalnik za romske udeležence, se bo spremljanje integracije Romov bistveno izboljšalo v primerih, ko se v okviru operativnega programa določijo posebni kazalniki ali ko je poseben cilj usmerjen izključno v romsko prebivalstvo.

Poleg tega se bo z zbiranjem podatkov o posameznih udeležencih povečala možnost organov, odgovornih za operacije in organe upravljanja, za združevanje in spremljanje podatkov o romskih udeležencih, vključno z rezultati.

V primeru operacij, usmerjenih izključno v Rome, se bodo na podlagi skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov ter kakršnih koli dodatnih posebnih kazalnikov, določenih v okviru operativnega programa, zbirale podrobne informacije o socialno-ekonomskih značilnostih, razmerah na trgu dela in rezultatih udeležencev ESS. To velja tudi za prednostne naložbe, ki niso usmerjene izključno v Rome, v zvezi s katerimi pa operativni program predvideva poseben kazalnik o Romih. Te podatke je treba zabeležiti in shraniti na ravni operacije, kot je določeno v Prilogi III k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014.

93

Slabost, ki jo je opredelilo Sodišče, je obravnavana v obstoječem regulativnem okviru.

Države članice, ki se soočajo s pomembnimi izzivi v zvezi s socialnim vključevanjem Romov, obravnavajo te izzive v okviru ločene prednostne naložbe 9(ii) o marginaliziranih skupnostih, kot so Romi. V tem primeru se bodo podrobne informacije o socialno-ekonomskih značilnostih, razmerah na trgu dela in rezultatih udeležencev ESS, ki jih zajema prednostna naložba, zbirale na podlagi skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov.

Poleg tega lahko kazalniki v zvezi z Romi za posamezne programe zagotovijo posebne informacije o Romih. V sprejetih operativnih programih se 69 kazalnikov za posamezne programe nanaša na Rome, zlasti na Hrvaškem, v Romuniji, Sloveniji in Španiji.

Predhodna pogojenost na tem področju bo izboljšala spremljanje držav članic na tem področju. Države članice morajo vse predhodne pogojenosti izpolniti do konca leta 2016.

96

Komisija poudarja, da morajo biti merila za izbor v skladu s posebnimi cilji operativnih programov. Če posebni cilji operativnih programov niso usmerjeni v Rome, bodo torej merila za izbor zajela prikrajšane skupine, kot so navedene v posebnih ciljih operativnih programov.

Ciljna skupina zadevnega organa upravljanja ESRR v Bolgariji ni vključevala samo Romov, saj so bili razpisi za zbiranje predlogov oblikovani tako, da so bili dostopni vsem marginaliziranim skupnostim, ne le Romom.

98

Operativni programi za programsko obdobje 2014–2020 vključujejo določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. Poudarjajo tudi, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega operativni program zagotavlja praktična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.

Poročanje o kazalnikih na ravni programa za ESRR v obdobju 2007–2013 ni bilo obvezno. Kazalniki na ravni projekta so vključeni v zadevne zahtevke in spremljajo jih države članice.

Komisija prejme zahtevke le za večje projekte.

99

V programskem obdobju 2007–2013 ni bilo regulativnih zahtev EU glede skupnih kazalnikov rezultatov za posamezne ciljne skupine.

Zato se je mogoče na podlagi „ranljivih skupin“ usmeriti v širše prebivalstvo, ki živi v podobnih razmerah kot nekateri Romi, pri čemer ni razlik glede na narodnost.

V navedenem primeru romsko prebivalstvo ni bilo ločena ciljna skupina operativnega programa ESS za Andaluzijo v programskem obdobju 2007–2013, ampak se je obravnavalo kot del ranljivega prebivalstva, ki ga ogroža socialna izključenost. Ciljne vrednosti v zvezi z rezultati so bile določene za veliko ljudi, ki jih na splošno ogroža izključenost.

100

Čeprav dve občini v Bolgariji nista izvedli svojih projektov zaradi negativnega javnega mnenja na lokalnem območju, bodo vse druge občine uspešno zaključile projekte socialnih stanovanj (pri čemer je Devnja ta projekt že zaključila).

101

Komisija ugotavlja, da čeprav je izvajanje projekta v nekaterih primerih odstopalo od prvotnega načrta, to ni neposredno vplivalo na ciljne skupine.

102

Glej odgovor Komisije na odstavek 91 v zvezi s selektivnim pristopom.

103

Komisija poudarja, da je uporaba posebnih meril v zvezi z Romi ustrezna, če so merila za izbor, določena v okviru razpisov za zbiranje predlogov, usmerjena izrecno v romsko prebivalstvo, kar pa ni sistematično veljalo za 19 projektov, ki jih je revidiralo Računsko sodišče.

Okvir 10 – Premajhna osredotočenost pri določanju ciljne skupine in premajhna pozornost na kulturne dejavnike sta negativno vplivali na izvajanje zdravstvenega projekta (Bolgarija, projekt št. 4)

Zaradi omejenosti podatkov v državnem presejalnem registru in ker se niso zbirale informacije o narodnosti, ni bilo mogoče vnaprej opredeliti ranljivega prebivalstva in zato Romi niso bili izrecno navedeni kot ciljna skupina.

V primeru projekta, ki je vključeval kontrolne zdravstvene preglede v Bolgariji, je upravičenec pojasnil, da iz razlogov v zvezi z nediskriminacijo kot posebna ciljna skupina ni bila določena nobena podskupina prebivalstva.

107

Medtem ko je res, da je bil zavod SEPE kot posredniški organ v tem operativnem programu določen le v letu 2014, je imel med sodelovanjem pri zadnjem odboru za spremljanje priložnost za izmenjavo najboljših praks, uporabnih zlasti v sedanjem programskem obdobju.

118 – Prva alinea

Glej odgovora Komisije na odstavka 81 in 88 o zahtevah glede poročanja ter na odstavek 91 v zvezi s selektivnim pristopom.

118 – Druga alinea

Operativni programi za programsko obdobje 2014–2020 vključujejo določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. Poudarjajo tudi, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega operativni program zagotavlja praktična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.

Zaključki in priporočila

121

Zaradi pristopa prevladujoče usmeritve, ki je pojasnjen v odgovoru Komisije na odstavek 30, se izbrani projekti v veliko primerih niso osredotočali izrecno na Rome, ampak na prikrajšane/ranljive skupine. Zato se zbrani podatki, vključno s podatki o financiranju, in uporabljeni kazalniki niso nanašali samo na Rome.

Komisija tudi opozarja, da so regionalni operativni programi v obdobju 2007–2013 zajemali pilotne projekte za podporo socialnim stanovanjem za ranljive skupine, vključno z Romi; ti projekti so bili izrecno razviti z večjim poudarkom na celostnem pristopu, tako da obravnavajo več razsežnosti, povezanih s cilji socialnega vključevanja. Žal ti projekti niso bili zaključeni na presečni datum revizije Računskega sodišča, ki je bila izvedena za dokončane operacije.

124

Komisija opozarja, da so nekatere države (npr. Madžarska in Slovaška) opredelile vključevanje Romov kot pomembno vprašanje v svojih nacionalnih strateških referenčnih okvirih za obdobje 2007–2013 in razvile celovite pristope za obravnavanje tega vprašanja pred razvojem nacionalne strategije za integracijo Romov v okviru politike EU.

125

Komisija ugotavlja, da je priporočilo iz leta 2013 podaljšek okvira EU, ga presega in zagotavlja nova področja, ki niso bila navedena v sporočilu iz leta 2011.

126

Pomanjkljivosti, ki jih navaja Sodišče, je Komisija opredelila že v svoji oceni iz leta 2012.

Priporočilo 1

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.

Priporočilo 1(a)

Komisija opozarja, da je lahko raven podpore iz skladov ESI ukrepom za marginalizirane skupnosti, kot so Romi, le okvirna, saj morajo države članice podatke o financiranju predložiti le, kadar je izbrana namenska prednostna naložba 9(ii) ESS in/ali kadar so v okviru drugih ustreznih tematskih ciljev ESS in ESRR določeni posebni cilji/kazalniki.

Priporočilo 1(b)

Komisija poudarja, da je ocena izpolnjevanja pogojenosti, če uredba o skupnih določbah vključuje splošno predhodno pogojenost o protidiskriminaciji za vse sklade ESI, omejena na merila iz uredb za izvajanje skladov ESI. Poleg tega je treba pri odločanju o posebnih in ustreznih ukrepih politike, vključno z vsebino strategij, v okviru nacionalnih in regionalnih pristojnosti spoštovati načelo subsidiarnosti.

Od držav članic se je pričakovalo, da v primerih, v katerih so izbrale namensko prednostno naložbo 9(iii) ESS „Boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti“, v svoje operativne programe vključijo posebne cilje in ciljne vrednosti. To velja zlasti za države članice s priporočili za posamezno državo na tem področju.

Priporočilo 1(c)

V členu 5 uredbe o skupnih določbah je določeno, da so ustrezni organi, ki predstavljajo civilno družbo, del načela o partnerstvu in upravljanju na več ravneh. V skladu s členom 5(2) so partnerji med drugim vključeni v pripravo partnerskih sporazumov ter v vse faze priprave in izvajanja programov.

Priporočilo 2(a)

Komisija sprejema priporočilo, meni, da bi ga bilo treba izvajati na ravni operativnih programov, in poudarja, da v zvezi s tem že sprejema ukrepe.

Kot je poudarjeno v odstavku 38, je Komisija leta 2015 objavila tematske smernice za države članice o uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri odpravljanju izobraževalne in prostorske segregacije. Države članice so pozvane, da pri načrtovanju in izvajanju spoštujejo določbe smernic, da bi se preprečila in odpravila izobraževalna in stanovanjska segregacija marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi.

Komisija se popolnoma zaveda, da je uspešno izvajanje na terenu ključno. Zato najema strokovnjake za pomoč državam članicam pri izvajanju navodil, pri čemer se osredotoča zlasti na Češko, Slovaško, Madžarsko, Romunijo in Bolgarijo.

Pobudo za prerazporeditev sredstev in spremembe operativnih programov morajo praviloma dati države članice.

Priporočilo 2(b)

Komisija sprejema priporočilo in meni, da v zvezi s tem že sprejema ukrepe.

Komisija bo v celoti izkoristila nacionalna poročila o napredku, tudi na sejah odborov za spremljanje, da bi države članice pozvala in spodbudila k okrepitvi ukrepov, ki se financirajo iz skladov ESI, če je to potrebno za boljše obravnavanje opredeljenih izzivov v zvezi z Romi. Po tej razpravi lahko države članice predložijo zahtevke za spremembe operativnih programov v skladu s členom 30(1) uredbe o skupnih določbah.

Poleg tega Komisija ugotavlja, da lahko v skladu s členom 23(1)(a) uredbe o skupnih določbah v okviru svojih pristojnosti od držav članic samo zahteva, da spremenijo svoje operativne programe, tako da obravnavajo tiste izzive v zvezi z Romi, ki so navedeni v priporočilih za posamezno državo, in kadar je za obravnavanje teh izzivov potrebna prerazporeditev sredstev.

128

Komisija poudarja, da v zvezi z ESS pomanjkanje osredotočenosti na integracijo Romov v programskem obdobju 2007–2013 izhaja iz pristopa prevladujoče usmeritve k prikrajšanim osebam (glej prednostno nalogo „krepitev socialnega vključevanja prikrajšanih oseb“). Zato so države članice glede na potrebe in izzive, s katerimi so se soočale, opredelile prikrajšane osebe, v katere so se želele usmeriti.

Kar zadeva kazalnike v zvezi z Romi, ni bilo nobene regulativne zahteve.

Poleg tega je treba navesti, da morajo biti merila za izbor v skladu s posebnimi cilji operativnih programov. Če posebni cilji operativnih programov niso bili usmerjeni v Rome, so torej merila za izbor zajela prikrajšane skupine, kot so navedene v posebnih ciljih operativnih programov.

129

Komisija ugotavlja, da se poleg zneska 1,5 milijarde EUR, ki je bil namenjen prednostni naložbi 9(ii) ESS, vključevanju Romov zagotavlja dodatno financiranje v okviru številnih drugih prednostnih naložb ESS in ESRR (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 69).

130

Komisija ugotavlja, da v zvezi s svojimi odgovornostmi v okviru deljenega upravljanja pomaga državam članicam pri zagotavljanju, da bodo projekti zaradi sprememb, uvedenih v obdobju 2014–2020, bolje prispevali k integraciji Romov, na primer na podlagi ocene izpolnjevanja ustreznih predhodnih pogojenosti, smernic ali njene svetovalne vloge v okviru odborov za spremljanje.

131

Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 75 in meni, da obveznost držav članic, da določen minimalni del sredstev dodelijo ESS (člen 92(4) uredbe o skupnih določbah), obveznost, da vsaj 20 % sredstev ESS namenijo tematskemu cilju 9 „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji“ (člen 4(2) uredbe o ESS), in potreba po združevanju podpore ob upoštevanju ustreznih priporočil za posamezno državo (člen 18 uredbe o skupnih določbah) zagotavljajo, da je v vseh državah članicah, v katerih integracija Romov predstavlja zlasti velik izziv, za obravnavanje tega vprašanja na voljo dovolj sredstev iz skladov ESI.

Priporočilo 3

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.

Možnost financiranja trajnostnih ukrepov za uspešno podporo integraciji Romov je v predpisih za izvajanje skladov ESI obravnavana na različne načine.

Prvič, v programskem obdobju 2014–2020 so možni dolgoročni (7-letni) ukrepi, pri čemer mora biti trajanje katerega koli projekta sorazmerno z načrtovanimi cilji.

Drugič, uredba o ESS vključuje okvir za boljše sledenje pozitivnih izidov v zvezi z vključevanjem marginaliziranih skupin (med drugim Romov) na podlagi skupnega kazalnika izložkov in kazalnika dolgoročnejših rezultatov, katerih namen je spodbujanje trajnosti ukrepov, financiranih iz ESS, za marginalizirane romske skupnosti.

Tretjič, država članica mora v primeru infrastrukturnih projektov, ki se financirajo iz ESRR, kar velja za kateri koli sektor, upoštevati, kako se bo zagotovila trajnost projektov, pri katerih je trajnost pomembna po njihovem zaključku (npr. vzdrževanje).

Priporočilo 4

Komisija sprejema priporočilo in ga bo čim bolj upoštevala v naslednjem programskem obdobju.

Kar zadeva obdobje financiranja 2014–2020, je treba navesti, da so cilji za integracijo Romov v okviru skladov ESI izraženi že od oblikovanja operativnih programov za države članice, v katerih se uporablja predhodna pogojenost v zvezi z Romi.

Za spodbuditev revizije operativnih programov so odgovorne predvsem države članice. V skladu z uredbo o skupnih določbah so zahtevki za spremembo programov, ki jih predloži država članica, ustrezno utemeljeni in vključujejo zlasti predvideni vpliv sprememb programa na doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter posebnih ciljev iz programa.

V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 in glede na revizije mora organ upravljanja ustreznega operativnega programa vzpostaviti sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o vsaki pomembni operaciji, med drugim za namene spremljanja in vrednotenja. To velja za podatke o financiranju ter za izložke in rezultate.

Priporočilo 5

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice in opozarja na dejstvo, da je poleg pravnih omejitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah vsak kazalnik v zvezi z Romi zajet v ureditvi za varstvo tako imenovanih občutljivih podatkov (člen 8 Direktive 95/46/ES). Posamezniki si pridržujejo pravico, da ne privolijo v zbiranje podatkov. Zato podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se financirajo iz skladov ESI, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah.

Priporočilo 6

Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.

Vendar Komisija poudarja, da bi bila za popolno izvajanje v zvezi z možnostjo, da se iz ESS financirajo kakršni koli ukrepi za socialno vključevanje, ne glede na povezavo z zaposlovanjem, potrebna sprememba pogodbe, pri čemer bi se spremenil namen ESS, kot je določen v členu 162.

Komisija tudi meni, da lahko že uredba o ESS sama po sebi, in kot se razlaga v skladu s členom 162 PDEU, zakonito obravnava vprašanje integracije Romov v okviru tematskega cilja o socialnem vključevanju.

V tem kontekstu se ukrepi za integracijo Romov lahko financirajo iz ESS, če so del integriranega sklopa ukrepov, katerih namen je približevanje Romov trgu dela, tudi posredno.

Ta pravna razlaga upravičenosti ukrepov za integracijo Romov do sredstev iz ESS je bila sporočena državam članicam novembra 2015.

Zato Komisija meni, da ni pravne negotovosti.

Priporočilo 7

Komisija sprejema priporočilo in bo v okviru priprav naslednjega večletnega finančnega okvira pri proučitvi meril za dodelitev sredstev upoštevala vlogo, ki bi jo morali imeti izzivi socialnega vključevanja, in potrebo po nadaljnjem usmerjanju sredstev v podporo marginaliziranim skupnostim.

133

Poudarja, da je zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah nezakonito in spada pod nacionalno pristojnost.

Poleg pravnih omejitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah imajo posamezniki pravico, da ne privolijo v zbiranje podatkov. Podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se financirajo iz skladov ESI, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah.

Kljub temu se lahko vsi udeleženci v okviru prednostne naložbe 9(ii) obravnavajo kot del marginaliziranih skupnosti, kot so Romi, s čimer se bo olajšalo poročanje o tej ciljni skupini v programskem obdobju 2014–2020.

Operativni programi za obdobje 2014–2020 vključujejo tudi določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. Poudarjajo, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega operativni program zagotavlja praktična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.

Uvedena je bila tudi nova zahteva glede računalniškega beleženja in shranjevanja podatkov o uspešnosti posamezne operacije, da bi se po potrebi lahko združili za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega poslovodenja, preverjanja in revizije (člen 24(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014).

V členu 142 uredbe o skupnih določbah je navedeno, da se lahko začasno zaustavijo vsa vmesna plačila ali njihov del, če „obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema spremljanja ali v podatkih o skupnih in posebnih kazalnikih“.

Priporočilo 8(a)

Komisija ne sprejme priporočila.

Čeprav je Komisija glede na raznolikost nacionalnih razmer in pristopov ter potrebo po spoštovanju načela subsidiarnosti vedno pripravljena sodelovati z državami članicami, meni, da razvoj skupne metodologije na tem področju ni izvedljiv niti primeren.

Priporočilo 8(b)

Komisija ne sprejme priporočila, saj meni, da bi bilo treba odločanje v zvezi s tem vprašanjem prepustiti državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti.

Poleg tega Komisija ne namerava zbirati statističnih podatkov o narodnosti v okviru raziskav o delovni sili ter statistike Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih. Zbiranje statističnih podatkov o romskem prebivalstvu je s tehničnega in pravnega vidika zelo težko ter drago.

QJ-AB-16-018-SL-E    ISSN 1977-5784

Romsko prebivalstvo, ki po ocenah šteje 6,2 milijona ljudi, je največja narodnostna manjšina v EU in je večinoma marginalizirano. V tem poročilu je ocenjeno, ali so pobude politik in finančna podpora EU v Bolgariji, Španiji, na Madžarskem in v Romuniji uspešno prispevale k integraciji Romov. Med letoma 2014 in 2020 je bilo približno 1,5 milijarde EUR namenjene za integracijo marginaliziranih skupnosti, kot so Romi. Sodišče je ugotovilo, da je Evropska komisija dosegla bistven napredek pri določanju pobud politik EU, ki spodbujajo integracijo Romov, vendar so ovire in dileme še vedno prisotne ter potrebna so dodatna prizadevanja na ravni Komisije in držav članic.