EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Telefon: +352 4398-1

Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx

Weboldal: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).

Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5027-8 | ISSN 1831-0893 | doi:10.2865/50836 | QJ-AB-16-014-HU-C
PDF | ISBN 978-92-872-5055-1 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/151066 | QJ-AB-16-014-HU-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5034-6 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/918783 | QJ-AB-16-014-HU-E

© Európai Unió, 2016

A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.

A 36. oldalon található táblázat és a 37. oldalon lévő térkép felhasználása vagy többszörözése céljából közvetlenül a szerzői jogok tulajdonosától kell engedélyt kérni.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?

Ingyenes kiadványok:

•egy példány:
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),

•több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).

(*)A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).

Megvásárolható kiadványok:

•az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).

Esemény | Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése | 28.4.2015
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) | 15.3.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után | 10.5.2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven | 2.6.2016

HU
2016

15SZ.

Különjelentés

Eredményesen irányította
a Bizottság az afrikai
Nagy-tavak régiójában
konfliktusok által sújtott
lakosságnak nyújtott
humanitárius segélyt?

(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

Az ellenőrző csoport

A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.

Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a külső fellépések kiadási területeinek ellenőrzéséért felelős III. Kamara végezte. A jelentésért felelős számvevőszéki tag Karel Pinxten, a III. Kamara elnöke. A jelentés elkészítésében segítségére volt Gerard Madden kabinetfőnök; Gérald Locatelli és Beatrix Lesiewicz, támogatás és minőség-ellenőrzés; Myriam Cazzaniga, feladatfelelős; Kim Hublé, Kovács Péter, Cyril Messein és Roberto Ruiz Ruiz számvevők.

Balról jobbra: C. Messein, M. Cazzaniga, K. Pinxten, K. Hublé, R. Ruiz Ruiz

Tartalomjegyzék

Betűszók és rövidítések

Összefoglaló

Bevezetés

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

Észrevételek

A támogatást megfelelően megállapított fő prioritások szerint ítélték oda, de a prioritásmeghatározás későbbi szakaszai nem voltak elég áttekinthetőek

A Bizottság megfelelően állapította meg az AGL régió szükségleteit

A Bizottság válaszintézkedései megfelelőek

Elégtelen átláthatóság a projektkiválasztás szakaszában

Általában véve a bizottsági nyomon követés megfelelő, noha a megszerzett információt jobban is fel lehetne használni

A legtöbb esetben a Bizottság megfelelő információra tesz szert a projektek megvalósításáról

Nem megfelelő az utókövetés

A legtöbb vizsgált projekt kielégítő eredményeket hozott

Általánosságban az elért végeredmények pozitívak, de egyes esetekben a Bizottság értékelése nincs egyértelműen alátámasztva

A Bizottság reagált a változásokra, de jobban is indokolhatná a határidő-hosszabbítások engedélyezését

Kevés a bizonyíték arra, hogy mi történik a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása terén

Következtetések és ajánlások

I. melléklet | – | Az afrikai Nagy-tavak régiójának térképe
II. melléklet | – | A Kongói Demokratikus Köztársaságból menekültek 2016 elején
IIII. melléklet | – | Térkép – Burundi menekültek 2016. január 26-án
IV. melléklet | – | Az ellenőrzött projektek jegyzéke
V. melléklet | – | Vizsgált időközi és zárójelentések jegyzéke
VI. melléklet | – | Áttekintett projektmódosítások jegyzéke

A Bizottság válasza

Betűszók és rövidítések

AGL: Afrikai Nagy-tavak (African Great Lakes)

DG ECHO: Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága

DG International Cooperation and Development: A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága

EAR: Sürgősségisegély-tartalék (Emergency Aid Reserve)

EFA: Európai Fejlesztési Alap

EKSZ: Európai Külügyi Szolgálat

HAP: Humanitárius cselekvési terv (Humanitarian Action Plan)

HIP: Humanitárius megvalósítási terv (Humanitarian Implementation Plan)

IDP: Belső menekültek (Internally Displaced People)

IHL: Nemzetközi humanitárius jog (International Humanitarian Law)

KDK: Kongói Demokratikus Köztársaság

LRRD: A segélyezés és helyreállítás összekapcsolása a fejlesztéssel (Linking Relief and Rehabilitation with Development)

NFI: Használati cikkek (Non Food Items)

NGO: Civilszervezet

NIP: Nemzeti indikatív program

NSZ: Nemzetközi szervezet

OCHA: Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatal (Office for the Coordination of Humanitarian Affairs, az ENSZ ügynöksége)

Összefoglaló

I

Az afrikai Nagy-tavak vidékét az utóbbi évtizedekben konfliktusok jellemezték, ami nagy népmozgásokat és súlyos humanitárius következményeket eredményezett. A Bizottság már 1994 óta finanszíroz humanitárius projekteket ezen a vidéken, és továbbra is igyekszik megbirkózni a konfliktusok és zavargások következményeivel.

II

Jelenleg a legsúlyosabban érintett terület a Kongói Demokratikus Köztársaság, ahol mintegy 1,6 millió a belső menekültek száma. Jelenleg körülbelül 437 000 kongói menekült él a szomszédos országokban, elsősorban Burundiban, Ruandában, Ugandában és Tanzániában. A 2015-ös burundi zavargások minthogy 236 000-rel növelték a menekültek számát. A menekülteken és az otthonukat elhagyni kényszerült személyeken kívül humanitárius segélyben részesülnek azok a helyi lakosok is, akik a konfliktusok sújtotta területeken rekedtek, illetve menekülteknek és otthonukat elhagyni kényszerült személyeknek adnak otthont.

III

A segély szállásnyújtásból, élelmiszer- és egészségügyi ellátásból és alapszolgáltatásokból áll. A segélynyújtás során a Bizottság szorosan együttműködik nemzetközi civilszervezetekkel, az ENSZ ügynökségeivel és egyéb nemzetközi szervezetekkel. Az afrikai Nagy-tavak vidékén humanitárius segítségnyújtásra fordított összeg a 2011–2015-ös időszakban körülbelül 300 millió euró volt.

IV

Ellenőrein00k következtetése szerint az afrikai Nagy-tavak vidékén a konfliktusok által sújtott lakosságnak nyújtott humanitárius segélyt a Bizottság általában véve eredményesen irányította. Sor került átfogó szükségletfelmérésre, és biztosítva volt a változó körülményekhez való gyors és rugalmas reagálás. A vizsgált projektek többsége kielégítő módon reagált a konkrét kihívásokra, azonban több hiányosságot is feltártunk.

V

A földrajzi prioritások meghatározásának, illetve a projektjavaslatok értékelésének szakaszát nem igazolták dokumentumok. Ebből adódóan nem volt lehetséges meghatározni, hogy a kiválasztott projektek megfeleltek-e a releváns kritériumoknak, és hogy a legmegfelelőbb projektek kerültek-e kiválasztásra. A javaslatok értékelésénél nem kapott kellő figyelmet a költséghatékonyságuk.

VI

A nehéz munkakörnyezetre tekintettel a monitoringkeret megfelelőnek mondható. A partnerek jelentései azonban gyakran későn érkeztek, ami korlátozta azok hasznát. A Bizottság helyszíni munkatársainak tapasztalata hasznára vált a finanszírozásban részesülő partnereknek, de a helyszíni vizsgálatokról szóló beszámolók nem voltak elég átfogóak. Mivel a felvetett problémák utókövetésének rögzítése nem volt megfelelő, nem lehetett megbizonyosodni arról, hogy azokat kielégítően megoldották-e. Általánosabb szinten hiányzik a humanitárius megvalósítási tervről szóló beszámoló, amely áttekintést adhatna az eredményekről és a levont tanulságokról.

VII

A vizsgált projektek eredményei általánosságban kielégítőek voltak. Egy partnernek azonban sikerült költségvetése túlnyomó részét úgy elköltenie, hogy a tervezett eredményeknek csak kis részét valósította meg. Kisszámú esetben a határidő-hosszabbítások és költségvetés-kiegészítések indokolása nem volt egyértelmű. A Bizottság saját eredményértékelését illetően egyes esetekben nem volt világos, hogy a hozzáférhető információk alapján hogyan jutott a következtetéseire.

VIII

Míg a Bizottság és más adományozók széles köre egyetért abban, hogy kívánatos a segélyezés és helyreállítás összekapcsolása a fejlesztéssel (LRRD), ennek gyakorlatba ültetésére igen kevés a példa. Fennáll az a veszély, hogy amennyiben ez a célkitűzés nem marad előtérben, akkor elmulasztják a humanitárius segélyezésről a fejlesztési segítségnyújtásra való átállás lehetőségét.

IX

A jelentés 58–63. bekezdésében több ajánlást teszünk azzal a céllal, hogy a Bizottság javítani tudjon humanitárius segélyezési gyakorlatán a Nagy-tavak vidékén és másutt.

Bevezetés

01

Az afrikai Nagy-tavak régiója a következő országokból áll: Burundi, Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK), Kenya, Ruanda, Tanzánia és Uganda (térkép: I. melléklet). Ez a régió volt a színhelye az afrikai kontinens több igen súlyos konfliktusának az utóbbi évtizedekben. Kelet-Kongóban fegyveres csoportok, köztük a kongói hadsereg katonái mindmáig emberi jogsértéseket, kihágásokat, olyan erőszakos cselekményekkel párosuló rablásokat követnek el, mint a nemi erőszak, az emberrablások, gyermekek erőszakos toborzása. A Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) ebből eredő humanitárius válsághelyzete egyike a világ legösszetettebb és legelhúzódóbb vészhelyzeteinek, a világ egyik legszegényebb országában¹. A 2015. április végén július végére kiírt burundi elnökválasztás az erőszak és a zavargások olyan spirálját eredményezte, hogy több százezren menekültek el az országból.

02

2015 év végén körülbelül 1,6 millió belső menekült volt a KDK-ban, illetve 437 000 kongói menekült (lásd: II. melléklet) a szomszédos országokban, mégpedig Burundiban, Ruandában, Ugandában és Tanzániában. 2016. január végéig 236 000 burundi lakos menekült el hazájából, és ők most javarészt a ruandai és tanzániai menekülttáborokban élnek (a burundi menekültek számáról a régiók egyes országaiban lásd: III. melléklet).

1. kép

Belső menekültek telepe, Kibabi – Kishusha, Masisi, Észak-Kivu (2015. augusztus végén: 6360 fő)

Forrás: Európai Számvevőszék.

03

Az Unió működéséről szóló szerződés 214. cikkén alapul az Unió azon kötelezettségvállalása, hogy humanitárius segélyt nyújtson támogatás, segítség és védelem formájában a természetes és ember okozta katasztrófák áldozatainak bárhol a világban. A humanitárius segítségnyújtás általános politikai kereteit a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2008-as európai konszenzus adja meg². Ez a politikai dokumentum kifejti a közös elveken alapuló uniós víziót, amelynek célja a humanitárius válaszadás egységességének, eredményességének és minőségének javítása.

04

A humanitárius segítségnyújtás bizottsági megvalósítására és irányítására vonatkozó fő célokat (lásd: 1. háttérmagyarázat) és rendelkezéseket a humanitárius segítségnyújtásról szóló 1996-os rendelet³ tartalmazza. A Bizottság által nyújtott segítség a lakosság legkiszolgáltatottabb részét célozza meg, és az emberiesség, semlegesség, pártatlanság és függetlenség humanitárius elvein alapul. A Bizottság támogatja a humanitárius munka védelmét, valamint a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását is.

1. háttérmagyarázat

Az Unió humanitárius segítségnyújtásának fő célkitűzései⁴:

a)az emberi élet megmentése és megőrzése válságos helyzetek és azok közvetlen utóhatásai idején, valamint a komoly áldozattal, fizikai, pszichikai, szociális vagy anyagi károkkal járó természeti katasztrófák esetén;

b)a hosszabb távú (…) válságok által érintett személyek számára a szükséges segítségnyújtás és támogatás biztosítása, különösen akkor, ha saját kormányaik képtelenek segíteni vagy hatalmi űr keletkezik;

c)a segélyszállítás finanszírozásának segítése, valamint elősegíteni azon erőfeszítéseket, amelyek annak biztosítására irányulnak, hogy a segély hozzáférhető legyen azok számára, akiknek azt szánták (…);

d)rövid távú rehabilitációs és újjáépítési munkálatok kivitelezése, (…) lehetőség szerint figyelembe véve a hosszú távú fejlesztési célkitűzéseket;

e)a természetes vagy ember által előidézett katasztrófák által előidézett népességmozgások (menekültek, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és visszatérők) kezelése, a (…) visszatelepülést (…) segítő tevékenységek kivitelezése (…);

f)a természeti katasztrófákra vagy hasonló rendkívüli körülményekre való felkészültség biztosítása, valamint megfelelő korai előrejelző és elhárítási rendszer használata;

g)a jelenleg érvényes nemzetközi megállapodásokkal összhangban a harcok és hasonló válságos helyzetek áldozatainak védelmére irányuló civil műveletek támogatása.

05

Az AGL régió számára a Bizottság által humanitárius segítségnyújtásra eredetileg elkülönített költségvetés⁵ nagysága a 2011-es 52 millió euró és a 2015-ös 47 millió euró között helyezkedett el. Az uniós sürgősségisegély-tartalékból (EAR)⁶, illetve az Európai Fejlesztési Alapból (EFA)⁷ kapott kiegészítő támogatással együtt elköltött összeg éves átlagban 63 millió euróra rúgott (lásd: 1. ábra). Ezeken az összegeken kívül a Bizottság évente körülbelül 1,8 millió eurót költött a kongói dem. köztársaságbeli kirendeltségére, valamint 7 millió eurót légi szállításra az AGL régióban⁸.

06

A Bizottság világszerte 200 partneren⁹ keresztül juttatja el humanitárius segélynyújtási támogatását az érintettekhez, amely partnerekkel 4–5 éves időtartamra köt partnerségi keretmegállapodást¹⁰. Ezek a partnerek nemzetközi civilszervezetek (NGO), nemzetközi szervezetek¹¹ vagy ENSZ-ügynökségek. Az AGL régióban ilyen megoszlásban: 46% NGO, 7,3% nemzetközi szervezet és 46,7% ENSZ-ügynökség. A humanitárius segítségnyújtás sajátosságai miatt a támogatott projektek időtartama néhány hónaptól 18 hónapig terjed.

07

A Bizottság évente globális határozatban dönt az eredeti humanitárius segítségnyújtási költségvetési keret odaítéléséről. Az egyes válságokra, országokra vagy régiókra nézve javasolt intézkedéseket, illetve a megfelelő költségvetési vonzatokat a szükségletfelmérés alapján összeállított humanitárius megvalósítási terv (HIP) és annak technikai melléklete (operatív ajánlásokkal együtt) részletezi. A HIP szolgál feladatmeghatározásként a partnerek számára, amikor elkészítik támogatási kérelmüket.

08

Az AGL régió esetében a beérkezett támogatási kérelmek fő értékelése (kiválasztása) az év elején történik. A helyzet alakulása szerint év közben is sor kerülhet további értékelésekre. A kiválasztott projektek időtartama 3 és 12 hónap között váltakozik. Az időtartam legfeljebb hat hónappal, összesen legfeljebb 18 hónapra meghosszabbítható.

1. ábra

A humanitárius megvalósítási terv előirányzatainak megoszlása főbb területenként a 2011–2015-ös időszakban

Forrás: Európai Számvevőszék.

09

A bizottsági beavatkozások egyik fő jellemzője a helyszíni jelenlét. A Bizottság kiterjedt helyszíni hálózatot hozott létre, kirendeltségekkel az uniós segélyezésben részesülő egyes válságövezetekben¹². Ennek a hálózatnak a fő funkciói a következők:

a)a brüsszeli központ ellátása naprakész információval és elemzéssel egy adott ország, régió vagy válsághelyzet szükségleteiről;

b)humanitárius beavatkozási stratégiák kidolgozásának támogatása;

c)technikai támogatás nyújtása az uniós támogatásban részesülő humanitárius műveletekhez;

d)az uniós támogatású projektek megvalósításának figyelemmel kísérése;

e)az adományozók közötti koordináció megkönnyítése a terepen.

10

A Kongói Dem. Köztársaságban a helyszíni hálózat a kinshasai központi irodából, a gomai kirendeltségből és a bukavui fiókirodákból áll. A hálózatban 5 kiküldött szakértő („technikai segítő”) és 12 helyi munkatárs („tagállami munkatársak”) működik közre. Ezenkívül szükség szerint a nairobi (Kenya) regionális irodában működő több ágazati (élelmezési, védelmi, egészségügyi) szakértő is részt vesz az afrikai Nagy-tavak régiója projektjeinek kiválasztásában, monitoringjában és értékelésében¹³.

1A 2014-es humán fejlettségi mutató szerint a KDK a világ 188 országa közül a 176. helyen áll. Burundi a 184., Ruanda és Uganda a 163., Tanzánia pedig a 151. ebben a sorban.

2A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat (HL C 25., 2008.1.30., 1. o.).

3A Tanács 1996. június 20-i 1257/96/EK rendelete a humanitárius segítségnyújtásról (HL L 163., 1996.7.2., 1. o.).

4Az 1257/96/EK tanácsi rendelet 2. cikke.

5A 23 02 alcímből, humanitárius segítségnyújtás, élelmezési segély és katasztrófavédelem, az Unió általános költségvetésének 3. szakasza.

6Az EAR célja, hogy lehetővé tegye a gyors reagálást olyan nem uniós országok konkrét segélykérelmei esetében, amelyeket nem lehetett a költségvetés megtervezésekor előre látni. Elsőbbséget élveznek a humanitárius műveletek, de a tartalékot szükség esetén polgári válságkezelés és polgári védelem céljaira is fel lehet használni. A felhasználására vonatkozó határozatokat a Bizottság javaslata alapján a Tanács és az Európai Parlament hozza meg.

7A 2014–2020-as időszakra 204 millió eurós, a teljes 11. EFA körülbelül 0,7%-ának megfelelő tartalékot tettek félre humanitárius és sürgősségi műveletek finanszírozására AKCS-országokban, kizárólag olyan előre nem látott szükségletek esetén, amelyeket az ECHO programjában tervezett pénzeszközök nem fednek le. Ezt a tartalékot az ECHO irányítja, és a pénzösszegeket az után használhatja fel, hogy megkapta az EKSZ és a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága hozzájárulását.

8A szerződés teljes összege ennél magasabb, mivel az ECHO Flight alkalmanként az AGL régión kívüli országokba is repül, például Maliba, Kenyába vagy Csádba.

9A nemzetközi civilszervezetek kiválasztása a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága külön eljárása révén történik. A nemzetközi szervezeteknek és az ENSZ-ügynökségeknek értékelésen kell átesniük, amint azt az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 60. cikke előírja.

10Az ENSZ-ügynökségekkel finanszírozási és igazgatási keretegyezmény kerül aláírásra.

11A Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt Társaságok Nemzetközi Szövetsége és a Nemzetközi Migrációs Szervezet.

122016. év elején 40 országban 48 kirendeltség és 12 regionális iroda működött.

13Az országos irodának támogatást nyújtó ágazati szakértők a regionális irodákban működnek. A 2015-ös év közepétől a kinshasai iroda regionális irodaként egyben a Kongói Köztársaságnak, Angolának, Burundinak, Ruandának és Tanzániának is nyújt támogatást.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

11

Megvizsgáltuk, hogy az afrikai Nagy-tavak régiójában konfliktusok által sújtott lakosságnak nyújtott humanitárius segítség finanszírozását eredményesen irányította-e a Bizottság. Vizsgálatunk a következő három fő kérdésre irányult:

a)Jól meghatározott prioritásokra irányozta elő a Bizottság a támogatását?

b)Megfelelően figyelemmel kísérte a Bizottság a projekteket?

c)Elérték céljaikat a projektek?

12

Az ellenőrzés a 2011–2015-ös időszakban a Kongói Dem. Köztársaságból, Ugandából¹⁴, Ruandából, Burundiból és Tanzániából álló AGL régiónak nyújtott bizottsági támogatásra vonatkozott. Az ellenőrzésre 2015. március és december között került sor, és az a következőkre terjedt ki:

a)A humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó uniós politikai és stratégiai dokumentumok, valamint egyéb releváns dokumentáció és jelentések áttekintése.

b)Interjúk bizottsági tisztviselőkkel és a partnerek képviselőivel.

c)A 2011–2014-es időszakban végrehajtott, összesen 42,9 millió euró értékű 19 projekt vizsgálata (az összesen 164 projekt közül, amelyek együtt 255,3 millió euróba kerültek), valamint a légi szállításra vonatkozó ECHO Flight szolgáltatási szerződés¹⁵ vizsgálata (a felsorolást lásd: IV. melléklet). A kiválasztási kritériumok között a következők szerepeltek: lényegesség, földrajzi és ágazati lefedettség, megvalósítási időtartam, a támogatás jellege és a partnerek típusa.

d)A KDK-ban 2015. szeptember 16. és 25. között, valamint Tanzániában, Ruandában és Ugandában 2015. szeptember 30. és október 8. között lezajlott helyszíni vizsgálatok, ezek részeként interjúk a helyszínen dolgozó munkatársakkal, az uniós képviselet munkatársaival, partnerek képviselőivel és kedvezményezettekkel, valamint helyszíni vizsgálat 10 projektnél.

14A 2015-ös programozásban a Bizottság úgy döntött, hogy Ugandát kiveszi az AGL humanitárius megvalósítási tervéből (HIP) és az Afrika szarva térség HIP-jéhez csatolja. Ezt az okozta, hogy a dél-szudáni menekültek beáramlására reagálva Uganda számára egy előirányzatot az Afrika szarva térség 2015-ös HIP-terve keretében hagytak jóvá, márpedig egy belső bizottsági szabály szerint egy országra nem vonatkozhat két különböző HIP.

15http://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/humanitarian-air-services_en

Észrevételek

A támogatást megfelelően megállapított fő prioritások szerint ítélték oda, de a prioritásmeghatározás későbbi szakaszai nem voltak elég áttekinthetőek

13

Annak megítéléséhez, hogy a Bizottság megfelelően megállapított prioritások szerint ítélte-e oda a humanitárius segélyt, megvizsgáltuk, hogyan kerültek megállapításra egy adott régió humanitárius szükségletei, milyen válaszintézkedést tervezett a Bizottság, és hogy támogatása a legrelevánsabb projektekhez talált-e utat.

A Bizottság megfelelően állapította meg az AGL régió szükségleteit

A szükségletfelmérés bizonyítékalapú módszerrel történik

14

A Bizottság évente végez szükségletfelmérést minden olyan országra/régióra nézve, amelyet már pénzügyi hozzájárulással támogat. Ezenkívül akár természetes, akár ember okozta váratlan válsághelyzetek alkalmával alkalmi szükségletfelmérésekre is sor kerül. Ha egy már felmért válsághelyzet tovább romlik, a Bizottság aktualizálja eredeti szükségletfelmérését. Ez a főtevékenysége az éves programozás, a humanitárius megvalósítási terv (HIP) előkészítési szakaszában.

15

Az AGL régióban a szükségletfelmérés a brüsszeli műveleti csoport, valamint a KDK-ban működő kirendeltség felhalmozott tudására és tapasztalatára alapul. A további fő információforrások: i. egy sor nemzetközileg hozzáférhető mutatószám az országonkénti kockázati indexérték¹⁶ meghatározására; valamint ii. a helyszíni érintettek, mégpedig a KDK-ban a Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatal és a Bizottság partnerei, humanitárius adományozók.

16

Az AGL régió szükségletfelmérése jó helyzetáttekintést ad mind a KDK konfliktus sújtotta és konfliktuson kívül eső övezetei, mind a szomszédos országok tekintetében. A konfliktusok által sújtott lakosság csoportjai a következők:

a)belső menekültek a KDK-ban;

b)elsősorban közép-afrikai és ruandai menekültek a KDK-ban, illetve kongói és burundi menekültek a szomszédos országokban;

c)visszatelepülők (belső és egyéb menekültek);

d)a helyi lakosság, amelynek segítségre van szüksége, hogy meg tudjon birkózni a belső és egyéb menekültek beáramlásával;

e)a helyi lakosság egyéb olyan csoportjai, amelyek a konfliktusok nyomán legyengültek, illetve a konfliktusokon kívül eső övezetekben alultáplálttá és járványérzékennyé váltak.

17

Mindezen csoportoknak igen különfélék a megállapított szükségleteik: védelem, élelmezésbiztonság, táplálkozás, egészségügyi ellátás, víz és megfelelő higiéniai körülmények, használati cikkek, pl. fazekak és serpenyők, ruházat, szappan stb., illetve szálláshely. Az oktatás nem került bele ebbe a felsorolásba, mert úgy ítélték meg, hogy nem elég magas a prioritása.

A Bizottság válaszintézkedései megfelelőek

Megfelelően állapították meg a fő prioritásokat

18

Az AGL régióban a Bizottság általános célkitűzése az, hogy „a legmegfelelőbb válaszmechanizmusok révén kezelje a konfliktusövezetek népességmozgásaiból adódó sürgős szükségleteket, illetve a konfliktuson kívül eső területeken előforduló életveszélyes helyzeteket”¹⁷. Öt „stratégiai célkitűzésből” hat tervezett fellépés/prioritás adódik (lásd: 2. háttérmagyarázat). Ezek mind összhangban vannak az Unió fő humanitárius segítségnyújtási célkitűzéseivel (lásd: 1. háttérmagyarázat, 4. bekezdés), és lehetővé teszik a feltárt szükségletek kezelését. Minden beavatkozásnak a leginkább kiszolgáltatott lakosságcsoportokra kell irányulnia.

2. háttérmagyarázat

Fő prioritások:

a)a védelmi kockázatok csökkentése és a védelmi szükségletek kezelése;

b)vészhelyzetben a minimális alapvető szolgáltatások, egészségügyi ellátás, élelmezés és használati tárgyak lehető leggyorsabb biztosítása;

c)támogatás nyújtása a régióban működő menekülttáborok vezetésének;

d)a konfliktuson kívül eső övezetekben a vízellátás és a megfelelő higiéniai körülmények biztosítása;

e)a több ágazatra kiterjedő megközelítések prioritásként kezelése;

f)a koordináció, a biztonság és a logisztika támogatása.

19

A legnagyobb nehézségekkel a Bizottság és általában az adományozók a Kongói Dem. Köztársaságban szembesülnek. Elsősorban arról van szó, hogy egy ilyen nagy kiterjedésű országban nehézkes a logisztika, rossz az infrastruktúra állapota, és a kormányzatnak mind a képessége, mind a hajlandósága hiányzik a közreműködésre. Az ország egyes részein a partnerek hiánya is korlátozhatja a beavatkozási lehetőségeket. Végül pedig gátolják a támogatók tevékenységét az állandóan változó intenzitású katonai műveletek és a fegyveres csoportok ezzel járó mozgása okozta biztonsági problémák is, különösen a legtávolabbi területeken.

20

A Bizottság válaszintézkedései összhangban vannak a helyzetelemzéssel és a szükségletfelméréssel. Ez utóbbiak összhangban vannak a humanitárius szervezetek képviselőinek csoportja által elkészített, a KDK-ra vonatkozó éves humanitárius akciótervben (HAP) leírt válaszintézkedésekkel.

A programozás és a finanszírozás rugalmassága biztosítva van

21

A humanitárius megvalósítási tervben a Bizottság nem teszi kötelezővé az azokon a területeken/ágazatokban történő beavatkozást, amelyek a kiválasztás időpontjában már elavultak lehetnek. A bizottsági támogatás mozgatórugója az, hogy a helyszíni partnerek tapasztalatai alapján – melyeket megerősítenek a humanitárius koordinátor információi és a munkatársak ismeretei is – melyek a leginkább kiszolgáltatott lakosságcsoportok szükségletei. A prioritások további, elsősorban földrajzi meghatározása a kiválasztási szakaszban történik (lásd: 25. bekezdés).

22

A Bizottság az egymást követő évek szükségletfelmérései alapján félidős értékelést végez a humanitárius megvalósítási tervekre nézve. A terveket ezenkívül minden olyan alkalommal felülvizsgálják, amikor a helyzet alakulása a megítélt összeg módosítását teszi szükségessé. Ha az eredetileg elkülönített összeg emelését hagyják jóvá, akkor kiegészítő finanszírozás a műveleti tartalékból lehetséges: ez utóbbi az éves költségvetésnek a váratlan vészhelyzetekre félretett, körülbelül 20%-nyi része. A kiegészítő finanszírozás más lehetséges forrásai az uniós sürgősségisegély-tartalék és az EFA költségvetése.

23

Az AGL régiót illetően a vizsgált időszakban többször is éltek a rugalmas finanszírozás lehetőségével, hogy reagálni tudjanak váratlan események vagy a helyzet romlásának a következményeire (lásd: 2. ábra). Csupán 2015-ben – elsősorban a burundi menekültválság miatt¹⁸– a humanitárius megvalósítási tervet háromszor is módosították az AGL régióra nézve.

24

Ezenkívül az AGL régió műveleti csoportja a humanitárius megvalósítási tervre elkülönített összeg egy kisebb részét (2015-ben mintegy 1,5 millió eurót) félretett az év folyamán hirtelen jelentkező szükségletekre. Ezt kiegészítő támogatásként fel is használták ruandai és tanzániai menekülttáborokkal kapcsolatos, folyamatban lévő projektekhez, mihelyt ismertté vált, hogy 2015. április végén nagyszámú burundi polgár menekült el a hazájából. Ez lehetővé tette a gyors reagálást, még mielőtt május végén megtörtént a humanitárius végrehajtási tervösszeg első emelésének jóváhagyása.

2. ábra

Az AGL régió költségvetése a 2011–2015-ös időszakra

Forrás: Európai Számvevőszék.

2. kép

A burundi menekültek befogadására újonnan épített Mahama menekülttábor Ruandában

Forrás: Európai Számvevőszék.

Elégtelen átláthatóság a projektkiválasztás szakaszában

Nincsenek dokumentálva a konfliktusövezetek földrajzi prioritásai

25

A humanitárius végrehajtási tervben a konfliktusövezeteknek megfelelő földrajzi beavatkozási terület Kelet-Kongó, amelynek része Észak-Kivu, Dél-Kivu és a korábbi Katanga tartomány különböző régiói. Egy olyan instabil környezetben, mint a Kongói Dem. Köztársaság, nem lehet ennél pontosabban előre meghatározni, hogy mely szükségletek a legsürgetőbbek, illetve mely lakosságcsoportok a legkiszolgáltatottabbak.

26

A Bizottság szerint közvetlenül a támogatási kérelmek elbírálása előtt a műveleti csoport a fegyveres csoportoknak, köztük a KDK hadseregének mozgásairól, a népességmozgásokról, valamint a partnerek jelenlétéről gyűjtött információk alapján meghatározza, hogy mely területek kapjanak elsődleges prioritást a támogatás odaítélésében. Mivel azonban mindez nem volt dokumentálva, nem lehetett megbizonyosodni arról, hogy ezeknek a földrajzi prioritásoknak szilárd alapjuk volt-e, illetve hogy a kiválasztott projektek helyszíne elsődleges prioritást élvező terület volt-e.

A kiválasztási eljárás nincs megfelelően dokumentálva

27

A vizsgált időszakban, 2011 és 2015 között a Bizottság a humanitárius végrehajtási terv első közzététele után átlagosan évi 71 támogatási kérelmet kapott, és ezeknek körülbelül felét választotta ki. A helyzet alakulásától, illetve az új vagy megnövekedett szükségletek várható évközi felmerülésétől függően a Bizottság végül átlagban 40 projektet támogatott. A humanitárius végrehajtási tervekre előirányzott összegek megoszlását az 1. ábra mutatja be.

28

A partnerek átfogó iránymutatásban részesülnek a támogatási kérelmek benyújtására nézve. A kérelmeket előre meghatározott formátumban, elektronikus információcsere-rendszeren keresztül nyújtják be. Mindegyik kérelmet értékelik mind a brüsszeli, mind a helyszíni műveleti csoportok, majd a kérelmeket a csoportok egymás közt is megvitatják¹⁹. A kiválasztás végeredményét belső dokumentumban terjesztik elő határozathozatalra. Ezután a kiválasztott támogatási kérelmek esetében kitöltésre kerül a dokumentumnak a projektirányításra használt értékelő része. Ez a dokumentum információkkal szolgál a projektciklus mindegyik fontos szakaszára nézve – támogatási kérelem, időközi beszámoló, helyszíni vizsgálatok, módosítási kérelmek és zárójelentés.

29

Ez az értékelő rész azonban nem úgy van strukturálva, hogy egyértelműen ki tudná mutatni, hogy mindegyik javaslatra nézve megtörtént a humanitárius végrehajtási terv mellékletében részletezett kritériumok és általános elvek értékelése. Egyáltalán nincsen említés néhány olyan fontos szempontról, mint a partner végrehajtási kapacitása, a partner ismeretei az országról/régióról, illetve védelmi és ellenálló-képességi szempontok. A vizsgált projektek esetében, amelyek mind összhangban voltak a humanitárius végrehajtási tervben rögzített fő prioritásokkal és célkitűzésekkel, egyes általános elveket nem értékeltek szisztematikusan²⁰, vagy egyes értékelések nem voltak megfelelőek²¹. A rendelkezésre álló információ alapján nem lehetett meghatározni a benyújtott támogatási kérelmek egymáshoz viszonyított értékét, illetve ennek alapján megállapítani, hogy a legrelevánsabb projektek kerültek-e kiválasztásra.

Nem elemzik a költséghatékonyságot

30

A vizsgált projektek esetében a támogatási kérelmekkel benyújtott költségvetések nem voltak részletesek, és nem elemezték őket a projekt kiválasztása előtt. Más szóval nem értékelték őket annak meghatározása céljából, hogy a javaslatban szereplő költségek ésszerűek-e. A partnerek esetében, amelyek rendszerint a tevékenységekkel alvállalkozóként végrehajtó szervezeteket megbízó ENSZ-ügynökségek, nem volt információ arról, hogy a finanszírozás mekkora része származott át ezekre a szervezetekre. Általában nem álltak rendelkezésre adatok a kedvezményezettekre költött támogatás szintjéről.

31

Tekintve, hogy a humanitárius szükségletek egyre nőnek, miközben a támogatási lehetőségek csökkennek, mind nagyobb jelentőségre tesznek szert a hatékonysági szempontok. Ezenfelül, mivel nem bizonyítják megfelelő ellenőrzések, hogy a kiválasztási szakaszban a költségvetés ésszerű, e költségvetés végrehajtásának későbbi elemzése csak korlátozott haszonnal kecsegtet.

Általában véve a bizottsági nyomon követés megfelelő, noha a megszerzett információt jobban is fel lehetne használni

32

Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság megfelelő tájékoztatást kapott-e a projektek beszámolóiból ahhoz, hogy nyomon tudja követni az előrehaladást, és hogy szükség esetén időben megtette-e a megfelelő intézkedéseket.

A legtöbb esetben a Bizottság megfelelő információra tesz szert a projektek megvalósításáról

A működő monitoringkeret megfelelő

33

A monitoringkeret a következőkön alapul:

a)a tíz hónapnál hosszabb időtartamú fellépések vége előtt három hónappal esedékes időközi jelentés, és a projekt végét követő három hónapon belül benyújtandó zárójelentés, amely a végső kifizetés előfeltétele (lásd: V. melléklet);

b)bizottsági munkatársak projektenként legalább egy helyszíni vizsgálata, amennyiben ezt nem zárják ki biztonsági és logisztikai korlátok²².

34

Ezenkívül a Bizottság rendszeresen, általában éves gyakorisággal értékeli a partnereket, a pénzügyi stabilitásukra összpontosítva. A Bizottság továbbá a partnerek székhelyén vagy a helyszínen felügyeli azokat az ellenőrzéseket, amelyekkel külső könyvvizsgálói cégeket bíz meg. A fellépések jellegének és időtartamának figyelembevételével a működő monitoringkeret kielégítőnek mondható.

Egyes beszámolók időszerűsége és minősége nem volt kielégítő

35

Az időközi és zárójelentéseket előre meghatározott formátumban, elektronikus információcsere-rendszeren keresztül nyújtják be. Ezeknek aktuális műveleti információt kell tartalmazniuk, pl. az egyes mutatóknál elért értékeket, valamint pénzügyi információt elsősorban a költségvetés felhasználásáról, hogy a Bizottság képet alkothasson a fellépés egészének előrehaladásáról. A jelentések elemzése, valamint a helyszíni vizsgálatokról szóló beszámolók bekerülnek a Bizottság felügyeleti dokumentumába.

36

Számos időközi és zárójelentés jelentős késést szenvedett, és a Bizottság nem kért magyarázatot ezekre a késésekre. Különösen az ENSZ-ügynökségek és nemzetközi szervezetek által végrehajtott projektek időközi és zárójelentéseit nem nyújtották be időben (lásd: 1. táblázat). Az időközi jelentések késedelmes benyújtása korlátozza a Bizottság képességét az esetlegesen felismert problémák kezelésére.

37

Míg az időközi jelentések minősége általában véve kielégítő volt, a 18 zárójelentés²³ közül megítélésünk szerint csak 3 volt kielégítő. A többi 15 esetben a beszámolóban szereplő eredeti információk nem voltak elégségesek arra, hogy magyarázatot adjanak az elért teljesítményszintre, egyes mutatók alkalmazásának lehetetlenségére, illetve arra, hogy egyes tevékenységeket miért nem hajtottak végre. Egyes jelentések adatait nem támasztotta alá dokumentáció, a pénzügyi tájékoztatás pedig nem volt elég részletes. Egyetlen eset kivételével²⁴ a Bizottság kiegészítő indokolást kért a partnerektől. Ezek meg is adták a kiegészítő információkat, s azok két eset²⁵ kivételével elégségesnek bizonyultak.

1. táblázat

A jelentések időben történő benyújtása

| ENSZ-ügynökségek | Nemzetközi szervezetek | Civilszervezetek | Összesen
Időközi jelentések
Az összes benyújtott időközi jelentés száma | 5 | 3 | 7 | 15
A késedelmes időközi jelentések száma | 2 | 2 | 2 | 6
A késedelmes időközi jelentések százalékaránya | 40% | 67% | 29% | 40%
Átlagos késedelem (nap) | 32 | 17 | 9 | 19
Zárójelentések
Az összes benyújtott zárójelentés száma | 8 | 3 | 8 | 19
A késedelmes zárójelentések száma | 8 | 2 | 3 | 13
A késedelmes zárójelentések százalékaránya | 100% | 67% | 38% | 68%
Átlagos késedelem (nap) | 34 | 102 | 17 | 41

38

A legtöbb más humanitárius adományozóhoz képest a Bizottság AGL régióbéli beavatkozásának jellemzője a helyszíni jelenlét (lásd: 9. és 10. bekezdés). Ez lehetővé teszi a partnerekkel történő együttműködést és információcserét, és azt, hogy a Bizottság alaposan megismerhesse a projekteket. Az ellenőrzés során nyilatkozó partnerek nagyra értékelték ezt a helyszíni jelenlétet, a Bizottság munkatársainak támogatását és szakértelmét.

39

A helyszíni vizsgálatokról szóló jelentések egynegyede²⁶ azonban nem volt átfogó, mert csak egyes kérdéseket kommentált, míg más olyan témákról, mint például a pénzügyi megvalósítás, nem számolt be. Néhány esetben nem elemezték a feltárt problémák potenciális hatását az eredményekre vagy a költségvetés végrehajtására (lásd: 3. háttérmagyarázat), és nem javasoltak lehetséges enyhítő intézkedéseket.

3. háttérmagyarázat

A helyszíni vizsgálatokról szóló jelentésekben feltárt problémák hatáselemzésének hiánya: néhány példa

Két projekt esetében – a konfliktus sújtotta katangai lakosság élelmezésbiztonságának javítása (11. sz.) és a dél-kivui kiszolgáltatott népesség ingyenes egészségügyi ellátásának biztosítása (19. sz.) – meghosszabbították a projektek időtartamát, mivel a megvalósítás késedelme miatt a költségvetés kihasználatlan maradt. A hosszabbításokra röviddel a projektek vége előtt került sor.

A nem sokkal a hosszabbítások előtt lezajlott helyszíni vizsgálatok jelentései nem elemezték ezek költségvetésre gyakorolt hatását, és nem fejtették ki a hosszabbítás szükségességét.

Ezenkívül a katangai élelmezésbiztonsági projekt legutóbbi helyszíni vizsgálatának jelentése nem emelte ki, hogy milyen hatással van a projekt célértékeire (kedvezményezettek száma, elért élelmiszer-elosztási és -fogyasztási mutatók stb.) a többi adományozónak a vártnál kisebb támogatása (a végső költségvetés az eredeti költségvetésnek kevesebb mint 50%-a).

40

A Bizottság a 2011–2015-ös időszak egyik konkrét évére nézve sem tudta kifejteni, hogyan használta fel az alkalmazott módszereket az ellenőrzött partnerek/projektek kiválasztására. Nincs tehát világos módszertan a partnerek székhelyén, illetve a helyszínen végzett ellenőrzések programozására, s ez azt eredményezheti, hogy nem lesz megfelelő az ellenőrzési stratégia és hatókör, és nem lesz könnyű szinergiákat létrehozni a meglévő monitoringkerettel.

Nem megfelelő az utókövetés

Nincs olyan összevont beszámoló, amely átfogó képet adna a humanitárius megvalósítási terv végrehajtásáról

41

A Bizottság csak projektszinten értékeli az eredményeket, egy adott országra vagy humanitárius megvalósítási tervre nézve nincsen áttekintés. Ebből következően nem áll rendelkezésre összesített elemzés a humanitárius megvalósítási tervek szintjén, és nem lehetséges összehasonlítást végezni az egyes tervekre nézve. Ugyanígy nem számolnak be a fő tanulságokról, követendő gyakorlatokról és a megvalósítás során a Bizottság által létrehozott többletértékről sem.

42

A Bizottság minden évben kiválaszt és értékel egy sor tematikus és földrajzi beavatkozási területet, a több évre tervezett lefedéssel összhangban. Az AGL régióra vonatkozó legutóbbi értékelések országértékelések voltak, 2009-ben Burundira, 2010-ben a KDK-ra, 2011-ben Ugandára nézve.

A projektszinten feltárt problémák utókövetése nem szisztematikus és nem dokumentált

43

Az egyedi irányítási dokumentumban külön szövegdoboz szolgál a további figyelmet igénylő („utókövetendő”) témák feltüntetésére. A helyszíni vizsgálatok során felmerült, illetve a partnerek jelentéseiben említett egyes témák nem nyertek említést a szövegdobozban, akkor sem, ha nyilvánvalóan kiigazító intézkedést tettek szükségessé. Ráadásul ha meg is említettek további utókövetendő témákat, arra semmi sem utalt, hogy ezeket a projektpartnereknek is felemlítették volna. Végül arra sem történt utalás, hogy az említett problémákkal foglalkoztak volna.

44

„Utókövetendő témákat” konkrétan az ellenőrzésünkben vizsgált 14 projekteknél azonosítottak, de csak két partner számolt be közvetlenül az ezekkel kapcsolatban megtett intézkedésekről. Noha egyes esetekben voltak arra utaló jelek, hogy a partnerek tettek intézkedéseket, arra nézve nincsen bizonyosság, hogy erre szisztematikusan sor kerülne.

A legtöbb vizsgált projekt kielégítő eredményeket hozott

45

Megvizsgáltuk, hogy a szándékolt projekteredmények a tervek szerint valósultak-e meg, illetve hogy a Bizottság igazodott-e a helyszíni fejleményekhez.

Általánosságban az elért végeredmények pozitívak, de egyes esetekben a Bizottság értékelése nincs egyértelműen alátámasztva.

46

Valamennyi általunk vizsgált projekt összhangban állt a Bizottság célkitűzéseivel és a régióra nézve tervezett intézkedésekkel. A 20 vizsgált projekt közül 19-ről²⁷ állapítottuk meg, hogy a célértékek részleges elérése ellenére kielégítő eredményeket hozott (a sikeres projektekre példákat lásd: 4. háttérmagyarázat). A projekteredmények értékelésének alapja a kitűzött és az elért célok közötti összehasonlítás, figyelembe véve a működési terület sajátos nehézségeit is.

4. háttérmagyarázat

Példa egy sikeres projektre: gyors reagálás népességmozgásokra (RRMP, 15. sz.)

Ez a projekt a Kongói Dem. Köztársaság népességmozgásaival kapcsolatos vészhelyzeti reagálás egyik fő bizottsági eszköze. Ismétlődő projektről van szó, és a bizottsági támogatás összege a 2011–2015-ös időszakban elérte a 31,5 millió eurót.

A projekt multiszektorális támogatást biztosít, szállást, használati eszközöket (edények és lábasok, ruházat, szappan stb.), vízellátást, higiéniai feltételeket és egészségügyi ellátást olyan területeken, ahol nincs jelen más humanitárius szervezet. A beavatkozás a következőket jelenti: használati eszközök, szállás, vízellátás és egészségügyi ellátás biztosítása a legkiszolgáltatottabb lakosságcsoportoknak, akik fegyveres csoportok elől menekültek el, vagy nemrég tértek vissza falvaikba, de nem maradt semmijük. A beavatkozások időtartama rendszerint legfeljebb három hónap.

2014 májusától decemberéig a program körülbelül 1,3 millió kedvezményezettnek tett lehetővé támogatást, elsősorban Észak- és Dél-Kivu, Maniema és Orientale tartományokban.

Átlagban a beavatkozások 35%-ára került sor a népességmozgás bejelentésétől számított 30 napon belül, míg az erre vonatkozó célérték 40% volt.

Noha a projektnek csak részben sikerült teljesítenie egyes eredeti célértékeit, mégis sikeresnek ítélhető, tekintve végrehajtásának körülményeit és azt, hogy milyen sok kedvezményezettet tudott elérni.

3. kép

Gyors reagálás népességmozgásokra. Használati eszközök kiosztása Lulinguban (Shabunda terület, Dél-Kivu): az emberek átveszik tárgyaikat

Forrás: Európai Számvevőszék.

47

Egyes esetekben, amikor a Bizottság a célértékek részleges elérése ellenére pozitív értékelést adott, nem indokolta meg kellően ezt az állásfoglalását. Négy esetben azt állapítottuk meg, hogy a projekt általános teljesítményének és a partner teljesítményének értékelése nem volt megfelelő és nem tett lehetővé egyértelmű következtetést a projektre nézve. Ebből adódóan nem lehetett egyértelmű kapcsolatot megállapítani a Bizottságnak a projektre vonatkozó általános következtetése és az elért eredmények között.

48

A vizsgált projektek közül megállapításunk szerint egy nem járt kielégítő eredménnyel (lásd: 5. háttérmagyarázat). Szerződéses értelemben a Bizottság csökkentheti hozzájárulását akkor, ha egy projekt megvalósítása nem kielégítő, részleges vagy késedelmes, és a partner nem szolgál erre elfogadható magyarázattal. A nem kielégítő eredmények miatt egy esetben folyamodtak ehhez a lehetőséghez, amely azonban csak ritkán használatos, mivel nehézkes élni vele, és a költségvetésbe beállított pénzeszközök elvesztésével járhat. Ezért nem kielégítő eredmények, illetve partnerteljesítmények esetén a Bizottság szívesebben folyamodott ahhoz a lehetőséghez, hogy csökkentse következő évi hozzájárulását²⁸, vagy beszüntesse együttműködését az érintett partnerekkel²⁹.

5. háttérmagyarázat

Spontán kialakuló helyszínek kezelése és koordinációja a Kongói Dem. Köztársaságban (18. sz.)

A projekt 2013-ban indult, és a Bizottság 2 millió eurós összeggel finanszírozta. Ennél a partnernél a támogatás összege 2015 végére elérte a 3 millió eurót.

A projekt céljai a következők voltak:

1)a kezelt helyszínekről szóló információk összegyűjtése és terjesztése;

2)a segítségnyújtás olyan formáinak irányítása és koordinálása, mint a vízellátás, a szállásnyújtás, a megfelelő higiéniai körülmények biztosítása, a használati cikkekkel való ellátás;

3)a kezelt helyszíneken a belső menekültek digitális regisztrálása.

Az 1) és 2) célok célértékeit végül sikerült elérni, de a felszerelések beszerzésénél felmerült késés miatt a használati cikkekkel való ellátás 14 hónapot késett. A 3) célnál a digitális regisztrálás 10 hónapot késett, és a megcélzott értéknek csak 25%-át sikerült elérni. A teljes projekt által elérni tervezett kedvezményezetteknek csupán 24%-át érték el.

Az ECHO véleménye szerint a partner teljesítménye nem volt kielégítő: korlátozottak voltak a projektkezelési készségei, adminisztratív eljárásai nehézkesek voltak, és nem kísérte kellően figyelemmel a végrehajtó partnert. Mindez negatívan befolyásolta a fellépés eredményét.

A nem megfelelő végrehajtás ellenére a Bizottság csak 57 000 euróval csökkentette hozzájárulását. Ráadásul a következő évre újra szerződést kötött a partnerrel, habár alacsonyabb hozzájárulási összegre.

A Bizottság nem támogatható kiadásokat is feltárt, mivel azonban a támogatható kiadások teljes összege még így is magasabb volt a Bizottság maximális hozzájárulásánál, ez nem befolyásolta a kifizetett hozzájárulás összegét.

49

A kiválasztott mintában szereplő egyetlen olyan szerződés keretében, amelyet pályázati eljárást követően ítéltek oda – ECHO Flight (16. sz.) – 2014 májusa és 2015 márciusa között (11 hónap) több mint 10 500 fő és 250 tonna áru szállítására került sor a Kongói Dem. Köztársaságban³⁰. A szerződés révén a Bizottság szavatolta, hogy partnerei és azok rakománya biztonságosan és gyorsan eljussanak olyan távoli helyekre, amelyeket más módon szinte lehetetlen elérni. A Bizottság így humanitárius segítséget nyújtott kiszolgáltatott népességcsoportoknak, és teljesítette a humanitárius megvalósítási terv egyik fő prioritását.

A Bizottság reagált a változásokra, de jobban is indokolhatná a határidő-hosszabbítások engedélyezését

50

Az ellenőrzési mintában szereplő projektek mintegy felét³¹ vagy az eredetileg tervezettnél (kettő-hat hónappal) hosszabb időn belül, vagy nagyobb költségvetéssel hajtották végre (lásd: VI. melléklet). Hét költségvetés-kiegészítéssel nem járó határidő-hosszabbítás közül ötnek az esetében az indokolta a hosszabbítás engedélyezését, hogy főként külső tényezőkkel igazolható késedelmes végrehajtás miatt nem sikerült felhasználni a teljes költségvetést. A legtöbb költségvetés-kiegészítés, hét közül öt, a helyzet romlásából vagy a stabilizáció hiányából adódó további szükségletekkel volt kapcsolatos.

51

Az egyik esetben a hosszabbítást elsősorban az indokolta, hogy a partner több időt kapjon „megszervezni a bizottsági támogatásról egy másik mechanizmusra történő átállást”. A Bizottság maga is elismerte a partner által benyújtott módosítási kérelem értékelésében, hogy „nem adott prioritást ennek a projektnek 2014-re”³².

52

Két esetben úgy engedélyezték a hosszabbítást, hogy a végrehajtás késedelméért elsősorban a partnerek voltak felelősek. Ezekben az esetekben a Bizottság úgy határozott, hogy nem fizetteti vissza a támogatás egy részét, és nem is különíti el azt más projektekre (lásd: 48. bekezdés). Inkább úgy döntött, hogy a partnerek kapjanak még egy lehetőséget a projekt lehető legteljesebb megvalósítására, biztosítva ezzel, hogy a kedvezményezettek megkapják a támogatást. Az időtartam meghosszabbítását azonban elsősorban nem valamely kiemelten fontos szükségletek vagy nehézségek indokolták.

Kevés a bizonyíték arra, hogy mi történik a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása terén

53

A segélyezés és helyreállítás összekapcsolása a fejlesztéssel (LRRD), valamint a fejlesztési és humanitárius tevékenységek jobb összehangolása politikai prioritások a Bizottság stratégiájában. Mégsem született elemzés arra nézve, hogy potenciálisan mely programokat lehetne kombinálni, és mi volna megvalósítható a régióban. Nem történik például említés a Bizottság esetleges részvételéről az egészségügyi LRRD-stratégia kidolgozásában, pedig ez a 2014–2020-as 11. Európai Fejlesztési Alap keretében a Nemzeti Indikatív Program (NIP) részét képező kiemelt egészségügyi ágazat egyik konkrét célkitűzése a Kongói Dem. Köztársaságra nézve³³.

54

A vizsgált időszakban csak egy példáját találtuk annak, hogy egy humanitárius projektet integráltak a 2014–2020-as NIP keretében kidolgozott egészségügyi programba a Kongói Dem. Köztársaságban³⁴. Ugandában a menekültek földtelket kapnak, és bizonyos fokig joguk van részt venni a helyi gazdasági életben³⁵. A humanitárius segítségnyújtás által támogatott szolgáltatásokat, például az egészségügyi ellátást, a helyi lakosság is használta, ami követendő gyakorlat a fogadó közösségek terhének könnyítése és a menekültekkel szembeni feszültségek elkerülése érdekében. Nem volt azonban példa a fejlesztési programokkal létrejött szinergiára. Ebből adódóan megtörténhet, hogy a humanitárius segély más olyan fenntartható megoldások helyébe lép, mint a visszatérés, az áttelepülés másik országba vagy a helyi integráció.

55

A Kongói Dem. Köztársaság humanitárius koordinátora, az OCHA elismerte, hogy több erőfeszítést kellene tenni a humanitárius és a fejlesztési szereplők közötti koordináció érdekében. Ezt 2015-ös kiemelt területként nevezték meg a KDK humanitárius adományozóinak „Good Humanitarian Donorship group”³⁶ (A helyes humanitárius segélyezés csoportja) nevű fórumán is. A Világbank egy közelmúltbeli jelentése³⁷ is javasolta, hogy a „fejlesztési ügynökségek vállaljanak nagyobb részt a Nagy-tavak régiójában tapasztalt népmozgások kezelésében”.

16Lásd a következő weboldalt: http://www.inform-index.org/Home

17HIP AGL 2015, 4. változat, 4. pont, az ECHO tervezett válasza, 10. o.

18Az AGL régió eredeti 2015-ös előirányzatát kiegészítették 2 millió euróval, mivel kb. 80 000 közép-afrikai áramlott be a Kongói Dem. Köztársaságba.

19A támogatási kérelmek zömét a humanitárius végrehajtási terv első változatában említett indikatív időpont környékén nyújtják be, rendszerint év végén vagy a következő év elején.

201) Alkalmazkodás a nem és kor miatti külön szükségletekhez. 2) Az ellenálló képességet célzó tevékenységek integrálása azon lehetőségek feltárásával, amelyek révén csökkenthetők a legkiszolgáltatottabbakat fenyegető veszélyek és javítható a megélhetésük. Idetartozik az a partnereknek címzett bizottsági ajánlás is, hogy kezdettől fogva érdemes szinergiákra és kiegészítő hatásokra törekedni a fejlesztési és a helyi szereplők bevonásával. 3) A védelmet célzó tevékenységek integrálása, amelyek célja a fenyegetett személyek és csoportok fizikai és pszichológiai biztonsághiányának csökkentése.

21A nem megfelelő vagy nem kimerítő projektértékelést a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata is említette az ENSZ-szervekkel és más nemzetközi szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodásokról szóló, 2014. június 19-i ellenőrzési jelentésében.

22Minden kivételt igazolni kell, ahogy ez a mintánkban szereplő két projekt esetében történt.

23Egy zárójelentés az ellenőrzés végéig nem érkezett meg.

24Egy esetben a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága nem tartotta be a zárójelentés- értékelési határidőket és nem tudott információkérést kiküldeni.

25Élelmezési támogatás a menekülteknek Északnyugat-Tanzániában, illetve a spontán kialakuló helyszínek kezelése és koordinációja a Kongói Dem. Köztársaságban.

26A 20 vizsgált projektre nézve összesen 33 helyszíni vizsgálatot hajtottak végre. Ebből 9 vizsgálat esetében a monitoringjelentés csak korlátozott megjegyzéseket tartalmazott.

27Egy nem volt kielégítő.

282015-ben ez történt legalább két partner esetében.

29Például a 2015-ös kiválasztási eljárásban az ECHO 3 támogatási kérelmet elutasított, részben olyan végrehajtási problémák miatt, amelyeket az ECHO korábban támogatott projektek monitoringja során azonosított.

30A szerződés légi teher- és személyszállítási (humanitárius szereplők) szolgáltatást irányoz elő Kenyában és szükség esetén más helyszíneken (Mali, Csád stb.) is.

3120 projekt közül 10-et. Nem számítjuk bele ebbe a kifizetési előirányzatok 2014-es hiánya miatti növeléseket. Minden hosszabbítás hivatalos szerződésmódosítás révén történt.

326. sz. projekt. Kivonat az ECHO helyszíni technikai asszisztensének értékeléséből a partnertől kapott módosítási kérelemre nézve.

33Lásd: 2014–2020-as NIP, 10–12. o.

34A 2015-ös humanitárius megvalósítási terv jelezte, hogy a Bizottság a projekt finanszírozását 2014-ben a humanitárius segítségnyújtás útján folytatja, amíg nem sikerül véglegesíteni a fejlesztési támogatás finanszírozási megállapodását.

35Uganda az ország más részein dél-szudáni és közép-afrikai menekülteket is befogad, ám ez nem tartozott ellenőrzésünk hatókörébe. Itteni megjegyzéseink ily módon a kongói menekültek telepeire korlátozódnak.

36Részletesebben lásd: http://www.ghdinitiative.org/.

37http://documents.worldbank.org/curated/en/2015/01/24356083/forced-displacement-great-lakes-region”, lásd 11. o.

Következtetések és ajánlások

56

A Nagy-tavak vidékén a konfliktusok által sújtott lakosságnak nyújtott humanitárius segélyt a Bizottság általában véve eredményesen irányította. A szükségletfelmérés alapos volt, és az alkalmazott megközelítésbe elegendő rugalmasság épült be ahhoz, hogy a konfliktus sújtotta térségekben meg lehessen birkózni a gyorsan változó körülményekkel. Olyan vészhelyzetekre, mint például a burundi válságot követő helyzet, többletfinanszírozás állt rendelkezésre. A vizsgált projektek javarészt sikeresen kezelték a sürgős szükségleteket.

57

Több hiányosságot észleltünk, ezek közül egyesek a projektek életciklusának legfontosabb szakaszaiban tapasztalt elégtelen átláthatósághoz kapcsolódtak. A Bizottság által fenntartott projektkezelési információs rendszer ugyan hasznos adatokkal szolgált a projekt életciklusára nézve, ám egyes területeken nem felelt meg a tájékoztatási előírásoknak.

58

A régió fő prioritásait a szükségletfelmérés alapján határozták meg, és a forrásokat e prioritások alapján ítélték oda. Azt azonban nem lehet megállapítani, hogy a kiválasztott javaslatok a kiemelt helyszínekre vonatkoztak-e, mivel ez a további priorizálás nem volt dokumentálva. Arra sem volt elegendő bizonyíték, hogy a projektjavaslatok jóváhagyásánál alkalmazták-e az összes releváns kritériumot és általános elvet, mivel ez az eljárás nem volt átlátható módon dokumentálva. A rendszer nem adott elegendő információt a projektek egymáshoz viszonyított értékének megítéléséhez és annak megállapításához, hogy a legrelevánsabb projektek kerültek-e kiválasztásra.

1. ajánlás
A Bizottság legyen átláthatóbb a kiválasztási eljárás során

A kiválasztási eljárás fő szakaszait világosan dokumentálni kellene, hogy kimutatható legyen, hogy csakugyan a legmegfelelőbb pályázatokat választották ki, és hogy a kiválasztási folyamat átlátható. Ezt a következő kiválasztási szakaszra meg kellene valósítani.

59

Ezen kívül nem került sor a javaslatokat kísérő költségvetésekben foglalt költségek ésszerűségének vizsgálatára. Sőt néhány esetben a bemutatott költségvetések semmilyen értékelés elvégzésére nem voltak alkalmasak. Ez nem csak a projekt jóváhagyási szakaszában jár következményekkel, hanem azt is jelenti, hogy a későbbi szakaszokban kontrollcéllal végzett költségelemzés sem feltétlenül áll szilárd alapokon.

2. ajánlás
A javaslatok költségeit az elfogadást megelőzően jobban kell elemezni

A Bizottság fordítson több figyelmet a javasolt projektek költségeire és minden esetben vizsgálja meg ezek ésszerűségét. Ennek kapcsán a Bizottság ragaszkodjék ahhoz, hogy partnerei az elemzéshez szükséges információkat biztosító költségvetést nyújtsanak be. A kontrollszempontoknak való megfelelés igazolására be lehetne vezetni egy rövid ellenőrzőlista alkalmazását. Ezt a következő kiválasztási szakaszra meg kellene valósítani.

60

Az intézkedések jellegét figyelembe véve a meglévő monitoringkeret kielégítőnek mondható, mivel az ECHO információ iránti szükséglete egyensúlyban van az adminisztratív terhek minimálisra csökkentésének követelményével. A partnerek által szolgáltatott információk azonban gyakran késedelmesen érkeztek az időközi és zárójelentésekben, ami akadályozta a Bizottságot abban, hogy gyorsan foglalkozni tudjon minden felvetődő kérdéssel és tanulságokat tudjon levonni a jövőbeni programozás számára. Ugyan utaltak jelek arra, hogy egyes esetekben sor került utókövetésre, ez azonban a problémák és a nyomukban hozott intézkedések rendszeres rögzítésének hiányában nem volt biztosítva. A monitoring fontos eleme a technikai asszisztensek jelenléte a helyszínen, ami kölcsönösen előnyös a partnerek és a Bizottság számára. A technikai asszisztensek beszámolói azonban egyes esetekben nem mutattak rá a legfontosabb gondokra. A monitoring összességében megfelelő, de alaposabb utókövetés szükséges.

3. ajánlás
A Bizottság tegye egyértelművé, hogy az utókövetendőként jelzett problémák milyen mértékben oldódnak meg

Az idén év végéig minden egyes projekt irányítási dokumentumát felül kell vizsgálni, hogy az a további intézkedéseket szükségessé tevő problémák, valamint a megtörtént utókövetés egyértelmű azonosításához szükséges minden elemet tartalmazzon.

4. ajánlás
A partnerek és a helyszíni munkatársak jobb beszámolása tegye lehetővé az azonnali fellépést

A partnereket folyamatosan emlékeztetni kell arra a kötelességükre, hogy átfogóan és megfelelő időben beszámoljanak. A bizottsági munkatársak számára a helyszíni vizsgálatok alkalmával ellenőrzőlista alkalmazását kell bevezetni, hogy a legfontosabb kérdések ne maradjanak említetlenül. Ezt az idén év végéig meg kellene valósítani.

61

Nem kerül sor a humanitárius megvalósítási terv általános végrehajtásának értékelésére. Ebből következően az annak erősségeiből és gyengeségeiből adódó tanulságokat sem lehet később felhasználni. Ezen túlmenően egy ilyen jellegű értékelés irányítási célokra is hasznos összefoglaló információval szolgálna. Megjegyezzük azt is, hogy a Nagy-tavak vidékén az elmúlt években nem készült értékelés.

5. ajánlás
A Bizottság vezessen be a humanitárius megvalósítási terv végrehajtására vonatkozó általános beszámolási rendszert

A Bizottság vezessen be olyan beszámolási rendszert a humanitárius megvalósítási tervre nézve, amely képet ad a fő outputokról és végeredményekről, rámutatva a következő évek humanitárius megvalósítási terveiben alkalmazható legfontosabb tanulságokra és követendő gyakorlatokra. A rendszer vegyen figyelembe olyan stratégiai kérdéseket is, mint pl. az, hogy elhúzódó válság esetén milyen megközelítés alkalmazandó.

62

Összességében a vizsgált mintában szereplő projektek eredményei kielégítőek voltak. Egy partnernek azonban sikerült költségvetése javát elköltenie, noha egyes tervezett eredményeinek csak elenyésző töredékét valósította meg. Kisszámú esetben a határidő-hosszabbítások és költségvetés-kiegészítések indokolása nem volt egyértelmű. A Bizottság saját eredményértékelését illetően egyes esetekben nem volt világos, hogy a hozzáférhető információk alapján hogyan jutott a következtetéseire.

6. ajánlás
A Bizottság tegye egyértelművé az egyes projektek által elért eredmények és a kifizetéshez felhasznált értékelés közötti kapcsolatot

A Bizottság jobban tervezze meg, strukturálja és dokumentálja a csak részben teljesült fellépések értékelését, és a végső kifizetés engedélyezése előtt tegye egyértelművé, hogyan viszonyulnak egymáshoz az elért eredmények és a projektre vonatkozó általános következtetés. Ezt a lehető legkorábbi szakaszban meg kell valósítani.

7. ajánlás
Világosan meg kell indokolni a határidő-hosszabbításokat és a projektek kiegészítő finanszírozását

A Bizottság indokolja meg világosan a partnereknek nyújtott kiegészítő finanszírozásokat és határidő-hosszabbításokat, és reagáljon minden esetben határozottan a nem megfelelő teljesítményre. Ez minden jövőbeli hosszabbítási kérelemre alkalmazandó.

63

Noha a Bizottságnak kifejezett szakpolitikai célja, hogy a segélyezést és helyreállítást összekapcsolja a fejlesztéssel, ennek megvalósítási módjáról még sincsen sok információ. Valószínűbb, hogy a gyakorlatban olyan esetekben is humanitárius segítségnyújtáshoz folyamodnak, amikor jobban megfelelnének olyan más fenntartható megoldások, mint a visszatérés, a másik országba történő áttelepülés vagy a helyi integráció.

8. ajánlás
A Bizottság kezelje prioritásként a segélyezés és a helyreállítás összekapcsolását a fejlesztéssel

Minden lehetőséget ki kell aknázni a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolására. Ennek részeként ezt a megfontolást a tervezési folyamat fő szakaszaiban kiemelt elemként kell kezelni.

A jelentést 2016. május 10-i luxembourgi ülésén fogadta el a Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

Mellékletek

I. melléklet

Az afrikai Nagy-tavak régiójának térképe

II. melléklet

A KDK-ból menekültek 2016 elején

Forrás: http://data.unhcr.org/drc/regional.php

III. melléklet

Térkép – Burundi menekültek 2016. január 26-án

©UNHCR, UNCS, Szerző: Az UNHCR Regionális Szolgáltató Központja, Nairobi. Forrás: http://data.unhcr.org/burundi/regional.php (lásd: a „Térképek” rész).

IV. melléklet

Az ellenőrzött projektek jegyzéke

a) Regionális projekt keretében folytatták.

b) A projektet folytatják, de 2015-től kezdve egy másik partnerrel, a végrehajtó partner ugyanaz marad.

 A záró kifizetés még nem történt meg, az összeg ideiglenes.

V. melléklet

Vizsgált időközi és zárójelentések jegyzéke

VI. melléklet

Áttekintett projektmódosítások jegyzéke

 Költségvetés-növelés a kifizetési előirányzatok 2014-es hiánya miatt

 Időtartam-meghosszabbítás olyan esetekben, ahol a projekt vége felé még állt rendelkezésre forrás

 Költségvetés-növelés új/további igények miatt

 Költségvetés-növeléses vagy időtartam-meghosszabbításos projektek

A Bizottság válaszai

Összefoglalás

V

Hasznos lenne, ha több hivatalos dokumentum állna rendelkezésre a kötelező kritériumoknak való megfeleléssel kapcsolatban. A földrajzi prioritások pontosítását ugyanakkor állandó jelleggel végezzük, a Bizottság helyszíni munkatársainak humanitárius koordinációs fórumokon való részvételén, valamint a humanitárius helyzetről szóló, heti rendszerességgel, írásban nyújtott naprakész tájékoztatáson keresztül. Végezetül a Bizottság elemzi az általános költségvetési struktúra ésszerűségét, hiánytalanságát, valamint azt, hogy az összhangban áll-e a javasolt intézkedésekkel.

VI

A kommunikációs csatornák és ellenőrzési eszközök Bizottság által létrehozott átfogó keretének köszönhetően nem állapítható meg szisztematikus összefüggés egy jelentés késedelmes benyújtása és a problémák késedelmes meghatározása között.

VII

A határidő-hosszabbítások és költségvetés-kiegészítések indokolását illetően a Bizottság rámutat arra, hogy a FichOp¹ minden egyes projektmódosítás esetében indoklást tartalmaz a projekt időtartamának az alkalmazandó eljárásokkal összhangban történő meghosszabbítására vonatkozóan.

VIII

Elismerve azt, hogy a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása (LRRD) továbbra is kiemelt cél, be kell látni, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés közötti kapcsolat megvalósítása jelentős nehézségekbe ütközik. A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága és a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága szorosan együttműködik az LRRD biztosítása, valamint a különböző területeken uralkodó humanitárius helyzettel kapcsolatos információk megosztása érdekében, aminek az eredménye például a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében létrehozott LRRD egészségügyi program a Kongói Demokratikus Köztársaságban.

Észrevételek

17

2016-tól kezdődően a szükséghelyzetben lévők oktatása világszerte a humanitárius segítségnyújtási intézkedések egyik kiemelt célja, amelyre a teljes költségvetés 4%-át irányozták elő.

Nem megfelelő átláthatóság a projektkiválasztás szakaszában

A Bizottság úgy véli, hogy nem annyira az átláthatóság hiánya, hanem inkább a nem megfelelő hivatalos dokumentáció jelent problémát.

26

A földrajzi prioritások pontosítását állandó jelleggel végezzük, úgy, hogy helyszíni munkatársaink jelen vannak valamennyi humanitárius koordinációs fórumon. Ezenfelül heti rendszerességgel írásbeli tájékoztatásra kerül sor a humanitárius helyzetre vonatkozóan, ami az aktuális helyzetről nyújt naprakész információkat a programozási tevékenységhez.

Figyelembe véve a Bizottság helyszíni jelenlétét, az egyéb szereplőkkel való szoros együttműködését, valamint a Bizottság általi beavatkozásokra vonatkozó egyértelmű kritériumokat (fegyveres konfliktus miatt a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság, ami akut humanitárius szükségleteket eredményez), semmi kétség nincs afelől, hogy a kiválasztott projektek elsődleges prioritást élvező területeknek számítanak. Nem kerül azonban szisztematikusan kiválasztásra az összes projekt, amelyet egy adott prioritási terület keretében nyújtanak be, ha az egyéb kötelező kritériumok bármelyike nem teljesül és/vagy hiányoznak a források.

Ezenfelül a Bizottság egyre nagyobb mértékben választ ki vészhelyzeti készültségi és reagálási partnereket tágabban meghatározott földrajzi területeken annak érdekében, hogy figyelembe vegye a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén az év során létrejövő összes migrációs csomópontot.

29

A vezető testület által 2016 márciusában jóváhagyott FichOp iránymutatás útmutatást nyújt a javaslatok elemzéséhez, a bejelentendő megállapítások alátámasztása érdekében.

A nem szisztematikusan értékelt általános elveket illetően a Bizottság hangsúlyozza, hogy a nemre és korra/ellenálló képességre vonatkozó jelzőket csak nemrég vezették be, és ezek csak 2014 júliusa, illetve 2015 januárja óta kötelezőek. A Számvevőszék által vett minta azonban (egy kivételével valamennyi 2014. július 1-je előtt elindított projekt) olyan időszakra vonatkozik, amikor ezek a jelzők még nem kerültek meghatározásra.

A védelmet illetően csak nagyon kevés esetben fordult elő, hogy ez az elem nem került kifejezetten megítélésre a kérelem értékelésében.

30

A támogatási kérelmekkel együtt benyújtott költségvetések részletezettségét illetően a Bizottság úgy véli, hogy a partnerek által benyújtott költségvetés kellőképpen részletes a javasolt költségek ésszerűségének megítéléséhez. A részletezés mértéke az Általános Feltételekben és a partnerségi keretmegállapodásról szóló iránymutatásban, valamint a finanszírozási és igazgatási keretegyezményben került meghatározásra.

A Bizottság többek között elemzi az általános költségvetési struktúrát, valamint azt, hogy az összhangban áll-e a javasolt intézkedésekkel. A bizottsági szolgálatok múltbeli referenciaértékek (amennyiben rendelkezésre állnak), vagy helyi piaci adatok felhasználásával elemzik a költségvetés (és annak lebontása) ésszerűségét és teljességét, valamint azt, hogy az összhangban áll-e a javasolt intézkedésekkel.

31

Lásd feljebb a Bizottság 30. bekezdésre adott válaszát.

33 b)

A Bizottság hozzáteszi, hogy a megvizsgált projektek több mint felét kétszer ellenőrizték.

36

Az időközi jelentések késedelmes benyújtása nem korlátozza rendszeresen a Bizottság képességét semmilyen felismert probléma kezelésére. Valójában az egyéb kommunikációs csatornák és ellenőrzési eszközök alkalmazásának köszönhetően nem állapítható meg szisztematikus összefüggés egy jelentés késedelmes benyújtása és az olyan problémák kezelése között, amelyek már az időközi jelentések megérkezése előtt is meghatározhatók.

A Bizottság átfogó monitoringkerettel rendelkezik, amely helyszíni látogatásokat foglal magában. Ezek a humanitárius szakértők által végzett rendszeres helyszíni látogatások számítanak a legfontosabb eszköznek annak értékelése során, hogy a várt tevékenységekre/eredményekre valóban a terveknek megfelelően kerül-e sor (a valós helyzet ellenőrzése). Ezeket a helyszíni látogatásokat a partnerekkel helyi szinten folytatott folyamatos párbeszéd egészíti ki. Ezzel a helyszíni jelenléttel bármilyen probléma gyorsan azonosítható és nyomon követhető a partnerrel.

39

Helyi szinten nem mindig állnak rendelkezésre pénzügyi adatok a Bizottság munkatársai által végzett helyszíni látogatások során. Ez a magyarázata annak, hogy az esetek többségében a jelentések nem számolnak be a „pénzügyi megvalósításról” a FichOp rendszerben. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogyan lehetne kezelni ezt a kérdést.

3. háttérmagyarázat. A helyszíni vizsgálatokról szóló jelentésekben feltárt problémák hatáselemzésének hiánya

Az ENSZ több adományozó által támogatott katangai élelmezésbiztonsági projektje esetében az intézkedés költségvetésének ellenőrzése nemzeti szinten történik, nem pedig tartományi szinten. Az ENSZ-ügynökség az egész év során bocsát ki támogatási felhívást. Az egyéb donorok által nyújtott hozzájárulások folyamatosak, és az év során rendszeresen jelennek meg, így a partner csak az év végén tudja megosztani az intézkedés teljes költségvetését, az összes hozzájárulás rögzítését követően. Ennélfogva a Bizottság munkatársai által végzett helyszíni látogatás során nem álltak rendelkezésre pénzügyi adatok, így e tekintetben nem lehetett következtetéseket levonni.

Továbbá, több adományozó által támogatott intézkedések esetében a finanszírozási és igazgatási keretegyezmény rendelkezéseit kell alkalmazni. Ilyen esetekben az intézkedésnek a különleges feltételekben említett összes elszámolható költségét olyan becsült értéknek kell tekinteni, amely az intézkedés végrehajtása során változhat, például ha az egyéb adományozóktól várt hozzájárulás nem valósul meg. Az intézkedés teljes költségvetésében eszközölt módosítások önmagukban nem eredményeznek változást a Bizottság hozzájárulásában. Ezért a partner nem tájékoztatta a Bizottságot hivatalosan az intézkedés teljes költségvetésében eszközölt módosításokról, és nem volt köteles módosítási kérelmet benyújtani. A nemzetközi szervezetekkel vagy ENSZ-szervekkel megvalósuló, több adományozó által támogatott intézkedések esetén a partner a következő beszámolási szakaszban egyoldalúan frissítheti a számadatokat a költségvetés megváltozásának bemutatása érdekében.

40

A jelenlegi ellenőrzési stratégia 2015 végén járt le, és a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó új ellenőrzési stratégia (amely új mintavételezési módszert foglal magában) a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának felső vezetése általi jóváhagyás szakaszában van. Az új módszertan valóban több szinergia létrehozására törekszik a meglévő monitoringkerettel, különösen úgy, hogy figyelembe veszi a működési egységek által a partnerek és az intézkedések vonatkozásában készített kockázatelemzéseket.

42

A Kongói Demokratikus Köztársaságra vonatkozóan a tervek között szerepelt értékelés elvégzése 2016-ban, de a folyamatban lévő teljesítmény-ellenőrzés miatt már nem prioritás. Ez valószínűleg a 2017. évi értékelési program részét fogja képezni.

44

Ez egyértelműen olyan kérdés, ami kiigazításokat igényel a jelenlegi tájékoztatási rendszer vonatkozásában (APPEL), és a Bizottság meg fogja vizsgálni azokat a lehetőségeket, amelyek ennek a hiányosságnak a kezelését szolgálják.

47

A Bizottság által 2016 márciusában jóváhagyott FichOp iránymutatásnak valóban hozzá kellene járulnia ahhoz, hogy nagyobb legyen az összhang az értékelésben foglalt információk szintjén.

48

Ritkán kerül sor annak az eljárásnak az alkalmazására, amely során a Bizottság csökkenti hozzájárulását egy projekt nem kielégítő, részleges vagy késedelmes megvalósítása esetén.

Nagy kihívást jelent annak a precíz és pontos értékelése, hogy a nem kielégítő eredmények a gyenge teljesítmény következményei vagy pedig kontextuális összefüggéssel bírnak (a kontextus megváltozása, hozzáférés hiánya, biztonsági és logisztikai nehézségek).

Az új, 2014-es partnerségi keretmegállapodás rendelkezései kimondják, hogy a Bizottság csökkentheti a támogatást, ha az intézkedést nem valósítják meg, illetve ha a megvalósítás nem kielégítő, részleges vagy késedelmes. A Bizottság megerősítette és tisztázta azokat a belső eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy bármilyen csökkentés jogi szempontból megfelelő legyen és arányban álljon a kudarc súlyosságával és kiterjedésével. Ha nem érik el az eredményeket, a közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő által kiadott „igazoltan helyes” nyilatkozat tartalmaz egy mellékletet, amelyben megindokolják a hozzájárulás alulteljesítés miatti csökkentését, vagy pedig tartalmaz egy „vis maiorra” alapozott indoklást.

Nagyon kicsi azonban annak a kockázata, hogy az alulteljesítési eljárás alkalmazása a költségvetésben előirányzott pénzeszközök elvesztését eredményezi, mivel az esetlegesen felszabaduló összegek rendelkezésre bocsáthatók egyéb projektek számára a kapcsolódó humanitárius megvalósítási terv megvalósításának időtartama során (24 hónap). Az esetlegesen felszabaduló összegek újrafelhasználására való képességet igazolja a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának végrehajtási aránya, ami évek óta stabilan 98% körül van.

5. háttérmagyarázat. Spontán kialakuló helyszínek kezelése és koordinációja a Kongói Demokratikus Köztársaságban (18. sz.)

Az 57 300 eurós összeg a 3. eredmény összes költsége (EUR 572 998) alapján került kiszámításra, amely eredmény a végrehajtás késedelme miatt részlegesen teljesült. A Bizottság 10%-os alulteljesítési rátát alkalmazott a nem elszámolható költségek levonásán felül.

A partnerrel valójában a következő évben jött létre szerződés, mivel ez a tábor koordinációjával és vezetésével nemzeti szinten megbízott partner, így tehát kulcsfontosságú a konfliktusövezetekben lakóhelyét elhagyni kényszerült lakossággal kapcsolatos problémák kezelése során. Mindazonáltal a Bizottság úgy döntött, hogy csökkenti hozzájárulását, de stratégiai okokból fenntart valamennyi támogatást.

51

Az, hogy a menekültekkel kapcsolatos ügyhátralék jelentősen csökkent az évek során (250 000 főről kevesebb, mint 70 000 főre), arra ösztönözte a Bizottságot, hogy racionalizálja támogatását a vezető ügynökségen keresztül (az ügyek számának csökkenése, ezáltal pedig a finanszírozott partnerek számának csökkenése).

Mivel azonban erre az intézkedésre a partner már évek óta támogatást kapott a Bizottságtól, szükség volt egy zökkenőmentes kilépési stratégiára / átadásra a vezető ügynökséggel szemben, a kedvezményezettekre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatások korlátozása érdekében (az alapvető egészségügyi szolgáltatások folyamatosságának biztosítása). Ebben az értelemben a szerződés további 6 hónappal történő meghosszabbítására és további 450 000 EUR összegű finanszírozás nyújtására vonatkozó módosításra a 2013-as humanitárius megvalósítási tervben került sor, a rendelkezésre álló források felhasználásával.

52

Az intézkedés időtartamának említett meghosszabbítását elsősorban a kiemelten fontos szükségletek és nehézségek indokolták. A meghosszabbítások elfogadását indokoló tényezők mindig a kedvezményezettek szükségleteihez kapcsolódtak: azzal, hogy további időt biztosított a partner számára, a Bizottság egyértelműen előnyben részesítette a kedvezményezettek azonnali szükségleteinek teljesítését. A visszatérítés vagy egyéb projektekhez való átcsoportosítás túl sok időt vett volna igénybe, és kielégítetlen aktuális szükségleteket eredményezett volna. Ezt a Bizottság nem tekintette reális lehetőségnek.

53

A Bizottság humanitárius és fejlesztési főigazgatóságai szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy feltárják az összes lehetőséget a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolásának biztosítása érdekében, valamint hogy általában megosszák a Kongói Demokratikus Köztársaság különböző területein uralkodó humanitárius helyzettel kapcsolatos információkat. Bizottsági szinten ez továbbra is kiemelt cél marad, de a Kongói Demokratikus Köztársasággal összefüggésben jelentősek az LRRD megvalósításához kapcsolódó nehézségek.

A Kongói Demokratikus Köztársasággal kapcsolatban a Bizottság általi fejlesztés a Cotonoui Megállapodás szellemében történik, melynek során a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya vezető helyet foglal el és meghatározza a prioritásokat. Az egészségügy az egyetlen kiemelt ágazat, amely elméletben összefüggésben állhat a Bizottság humanitárius segítségnyújtásával. A kormány olyan politikát folytat, hogy a konfliktuson kívül eső területeken lévő elhanyagolt területekre összpontosítja a fejlesztést és a kétoldalú segítségnyújtást, mert úgy tűnik, hogy ezekkel nem foglalkoznak a nemzetközi szereplők a keleti területeken lévő, konfliktus sújtotta térségekhez képest. Természetes reakció a fejlesztésben részt vevő szereplők és nemzeti hatóságok részéről, hogy ezekre a területekre összpontosítanak, mivel ezek stabilitást és biztonságot kínálnak, és nem merül fel annak a kockázata, hogy erőszakos cselekmények miatt feladják a projekteket. A stabil területeken történő befektetés tehát nagyobb valószínűséggel csökkenti a szegénységet. Ezenfelül úgy tekinthető, helyesen, hogy a keleti konfliktusövezetek (amelyekre a Bizottság humanitárius segítségnyújtása összpontosul) élvezik a humanitárius közösség (nem kormányzati szervezetek) túlnyomó része jelenlétének előnyeit, miközben az ország többi részében nagyon kevés szervezet van jelen, hogy megbirkózzon a strukturális problémákkal és a krónikus szegénységgel. A Bizottságtól nem várható el, hogy olyan területeken kezdjen megbeszélésekbe a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolásáról, amelyek középtávon magukban foglalják annak a kockázatát, hogy a projekteket feladják, vagy azokat valamilyen vészhelyzet súlyosan érinti. Az elmúlt 5 évben a keleti részen az egyetlen olyan terület, amelyre viszonylagos stabilitás volt jellemző, a volt LRA (Lord’s Resistance Army – az Úr Ellenállási Hadserege) befolyása alatt álló területekre korlátozódott Felső-Uele és Alsó-Uele tartományban (a korábbi Orientale tartomány északi része), és éppen ez az a terület, ahol az LRRD átállási folyamat a bizottsági szolgálatok közötti tárgyalások eredményeképpen sikeres volt. A Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részének többi olyan területét, ahol a Bizottság humanitárius segítséget nyújt, továbbra is instabilitás jellemzi, és a térképen nem találunk egyetlen olyan területet sem, ahol megszakítások nélkül már több mint egy éve nem tevékenykednek fegyveres csoportok, nincs öldöklés és a lakosság nem kényszerül lakóhelyének elhagyására.

Ilyen körülmények között tehát eleve korlátozottak a lehetőségek, viszont abban az esetben, ha földrajzi szinten teljesülnek a feltételek (a területek stabilizálódnak) a kormány prioritásaival / kiemelt ágazataival (egészségügy) és prioritási területeivel (Kelet-Kasai, Lomami, Közép-Kasai, Észak-Kivu, Ituri, Felső-Uele, Kongó-központi) összhangban, akkor erőteljesen ösztönözni kell a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolását. Ez a forgatókönyv tulajdonképpen egyszer már megvalósult az ellenőrzés ideje során (lásd fent).

Nemrégiben a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága, valamint a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága részt vett a támogatásnak a Dél-Kivu tartományban lévő Panzi kórház számára történő áthelyezésében, ami a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága 3 millió eurós (a globális közjavak és kihívások program keretében finanszírozott) projektje formájában valósult meg. Ez az intézkedés arra irányul, hogy a központot az EFA nemzeti egészségügyi programja által támogatott általános kórházak szintjére hozza annak érdekében, hogy az a jövőben esetleg a program részévé válhasson.

Egyéb LRRD kezdeményezésekre is sor kerül a konfliktuson kívül eső területeken (az élelmezésbiztonsági ágazatban Kasai tartományban, valamint az egészségügyi és vízügyi ágazatban a kolerával sújtott területeken).

54

Tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén uralkodó helyzetre, különösen a biztonságot illetően, mindeddig nem volt lehetőség egynél több LRRD projekt megvalósítására (egészségügy). Mindazonáltal a Bizottság továbbra is megragad minden lehetőséget a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolására (például: Dél-Kivu tartományban a Panzi kórház támogatására irányuló kezdeményezés, vagy a Kongói Demokratikus Köztársaságban lévő uniós küldöttség által Észak-Kivu tartományba tervezett misszió). A Bizottság felvett egy egészségügyi szakembert, hogy folytassa az LRRD összes lehetséges útjának feltárását.

Uganda tekintetében a Bizottság rámutat arra, hogy az ugandai kormány elkészített egy fejlesztési tervet, amely a menekültekre is kiterjed, és amely összekapcsolja a humanitárius és fejlesztési szereplőket annak érdekében, hogy megvizsgálják a menekültekkel kapcsolatos hosszú távú megoldásokat a befogadó közösségek részvételével.

55

Az, hogy ezt a kérdést nem sikerül megoldani, és minden évben kiemelt célként visszatér, azt mutatja, hogy a megoldást számos nehézség / kihívás akadályozza.

Tapasztalt fejlesztési és humanitárius szakértők több generációja tett már komoly erőfeszítéseket annak érdekében, hogy felszámolja ezt a problémát, mindeddig áttörő siker nélkül. Maga a MONUSCO (az Egyesült Nemzetek Szervezetének kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziója), amely speciális stabilizációs egységgel rendelkezik, és amely terveket készített és megbeszéléseket folytatott az elmúlt két évben az M23 lázadó szervezet megszállása alól felszabadított stabilizálódó területekkel kapcsolatban, sem tud felmutatni egyetlen projektet sem, nem is említve azt, hogy a korábban az M23 lázadó szervezet ellenőrzése alatt álló területek ma a segélyszervezetek dolgozói számára legkevésbé biztonságos helyek közé tartoznak (a fejlesztési szereplők számára pedig, akiknek alacsonyabb a kockázatvállalási küszöbük, még kevésbé alkalmasak).

A segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása területén tett előrehaladást meghiúsító alapvető problémák ugyanazok, mint amelyeket a Bizottság különböző szolgálatai már azonosítottak; egy konfliktusokkal, bizonytalansággal és a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakossággal terhelt környezet, amely nem segíti elő a fejlesztési intézkedéseket. A segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása csak bizonyos minimális feltételek teljesítése esetén valósulhat meg, azokban a konfliktusövezetekben pedig, ahol a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága működik, ezek a feltételek nem léteznek.

Következtetések és ajánlások

57

A Bizottság úgy véli, hogy nem annyira az átláthatóság hiánya, hanem inkább a nem megfelelő hivatalos dokumentáció jelent problémát.

1. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást. Úgy véli, hogy nem annyira az átláthatóság hiánya, hanem inkább a nem megfelelő hivatalos dokumentáció jelent problémát.

E tekintetben a Bizottság már tett lépéseket azzal, hogy 2016 márciusában elfogadta a FichOp iránymutatást. További képzési program kialakítására kerül sor, amely biztosítja, hogy a munkatársak ismerik és követik ezt az iránymutatást.

59

A részletezés mértéke az Általános Feltételekben és a partnerségi keretmegállapodásról szóló iránymutatásban került meghatározásra. Ez a részletességi szint elegendőnek tekinthető a javasolt költségek ésszerűségének megítéléséhez. A tájékoztatási szint megemelése nem jelentene valódi hozzáadott értéket.

2. ajánlás

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

Egyfelől a Bizottság megállapítja, hogy a költségvetés – annak az Általános Feltételekben és a partnerségi keretmegállapodásban, valamint a finanszírozási és igazgatási keretegyezményben részes partnereknek szóló iránymutatásban foglalt definíciója szerint – kellőképpen részletezett ahhoz, hogy megítélhető legyen az eredmények eléréséhez szükséges költségek ésszerűsége. A bizottsági szolgálatok múltbeli referenciaértékek (amennyiben rendelkezésre állnak), vagy helyi piaci adatok felhasználásával már elemzik a költségvetés (és annak lebontása) ésszerűségét és teljességét, valamint azt, hogy az összhangban áll-e a javasolt intézkedésekkel.

Másfelől szükség lehet egy ellenőrzőlistára ennek az elemzésnek a dokumentálásához, vagy rövid iránymutatásokra az értékelésre vonatkozóan.

60

A partnerek által szolgáltatott információk késedelmes beérkezése nem akadályozza a Bizottságot abban, hogy gyorsan tudjon foglalkozni minden felmerülő kérdéssel és tanulságokat tudjon levonni a jövőbeni programozás számára. A Bizottság által a partnereivel létrehozott kommunikációs és ellenőrzési keretrendszernek köszönhetően nem állapítható meg rendszerszerű összefüggés egy jelentés késedelmes benyújtása és a problémák korai meghatározásában felmerülő nehézségek között. A Bizottság munkatársai által végzett rendszeres helyszíni látogatások olyan eszközt jelentenek, amelynek segítségével megállapítható, hogy a várt tevékenységekre/eredményekre valóban a tervek szerint kerül-e sor (a valós helyzet ellenőrzése). Ezeket a helyszíni látogatásokat a partnerekkel helyi szinten folytatott folyamatos párbeszéd egészíti ki.

3. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megvizsgálja, hogy e tekintetben hogyan lehet fejleszteni a belső beszámolási rendszert.

4. ajánlás

A Bizottság elfogadja azt az ajánlást, hogy az ellenőrző látogatásoknak a legfontosabb problémák szisztematikus értékelését kell eredményezniük. A 2016 márciusában bevezetett FichOp iránymutatás tartalmaz az ellenőrzésre vonatkozó fejezetet, amely útmutatást nyújt a Bizottság munkatársai számára az ellenőrző látogatások végzéséhez. A tervek között szerepel képzések szervezése az iránymutatás szisztematikus alkalmazásának elősegítése és biztosítása érdekében. Az ellenőrzőlista bevezetése azonban feleslegesnek tűnik.

61

A Kongói Demokratikus Köztársaságra vonatkozóan szerepelt a tervek között értékelés elvégzése 2016-ban, de ez a folyamatban lévő teljesítmény-ellenőrzés miatt már nem prioritás. Ez valószínűleg a 2017. évi értékelési program részét fogja képezni.

5. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megvizsgálja azokat a lehetőségeket, amelyek az ajánlás céljait szolgálnák, figyelembe véve az általános beszámolási rendszer hatékonyságát.

6. ajánlás

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és megállapítja, hogy e tekintetben a Bizottság már tett lépéseket azzal, hogy 2016 márciusában elfogadta a FichOp iránymutatást. Az iránymutatásnak valóban hozzá kell járulnia az értékelésben felhasznált információk nagyobb összhangjához, valamint az elért eredmények és az általános következtetés között szükséges kapcsolat létrehozásához.

7. ajánlás

A Bizottság egyetért azzal, hogy szükség van a kiegészítő finanszírozás és a határidő-hosszabbítások világos megindokolására. Valójában már létezik egy megfelelő keretrendszer. A határidő-hosszabbítások és a projektek kiegészítő finanszírozása minden esetben a partner által benyújtott indoklás alapján kerül jóváhagyásra. Az indoklásnak a helyszínen és a központban dolgozó munkatársak általi értékelését végül a FichOp rendszerben rögzítik a vezetőség általi jóváhagyásra.

8. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolásának prioritásként történő kezelésére vonatkozóan, és folytatja erőfeszítéseit annak érdekében, hogy azt konkrét intézkedésekre váltsa.

Miközben ez az általános célkitűzés továbbra is kiemelt helyen szerepel a Bizottság napirendjén, a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzet sajátosságai rendkívül megnehezítik ennek a célkitűzésnek a teljesítését, mivel a nehézségek aligha kiküszöbölhetők.

1A FichOp („fiche opérationnelle”) a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága által alkalmazott eszköz, amely dokumentálja a helyszíni szakértők, szakreferensek, szakasszisztensek és pénzügyi tisztviselők által a humanitárius intézkedésekkel kapcsolatban a teljes intézkedési ciklus során készített operatív elemzés és utánkövetés valamennyi fő szempontját, és a későbbiekben statisztikai célokra, valamint ellenőrzési nyomvonalként szolgál. Ez ennek a jelentésnek a 28. pontjában kerül megemlítésre.

QJ-AB-16-014-HU-E    ISSN 1977-5733

Ellenőreink következtetése szerint az afrikai Nagy-tavak vidékén a konfliktusok által sújtott lakosságnak nyújtott humanitárius segélyt a Bizottság általában véve eredményesen irányította.
A támogatást megfelelően megállapított fő prioritások szerint ítélték oda, de a prioritásmeghatározás és projektkiválasztás későbbi szakaszai nem voltak elég áttekinthetőek. Nem lehetett megállapítani, hogy a legalkalmasabb projektek kerültek-e kiválasztásra.
Általában véve a bizottsági nyomon követés megfelelő volt, noha a megszerzett információt a Bizottság jobban is felhasználhatta volna. Végül, figyelembe véve a régió előtt álló sajátos kihívásokat, elmondható, hogy a legtöbb vizsgált projekt kielégítő eredményeket hozott.