EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-5066-7 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/061923 | QJ-AB-16-014-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-5061-2 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/912944 | QJ-AB-16-014-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5009-4 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/23968 | QJ-AB-16-014-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

36. lpp. dotās tabulas un 37. lpp. iekļautās kartes izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 28.4.2015
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 15.3.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 10.5.2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 2.6.2016

LV
2016

Nr. 15

Īpašais ziņojums

Vai Komisija efektīvi
pārvaldīja humāno
palīdzību iedzīvotājiem,
kuri cieš no konfliktiem
Āfrikas Lielo ezeru reģionā

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP III apakšpalāta, kura atbild par ārējo darbību izdevumu jomu revīziju. Par ziņojumu atbildīgais loceklis ir šīs apakšpalātas vecākais loceklis Karel Pinxten, un ziņojuma sagatavošanā piedalījās viņa biroja vadītājs Gerard Madden, par revīzijas atbalstu un kvalitātes kontroli atbildīgie Gérald Locatelli un Beatrix Lesiewicz, revīzijas darbuzdevuma vadītāja Myriam Cazzaniga un revidenti Kim Hublé, Peter Kovacs, Cyril Messein un Roberto Ruiz Ruiz.

No kreisās uz labo: C. Messein, M. Cazzaniga, K. Pinxten, K. Hublé, R. Ruiz Ruiz.

Saturs

Akronīmi un saīsinājumi

Kopsavilkums

Ievads

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Finansējumu piešķīra labi noteiktām galvenajām prioritātēm, bet sīkāka prioritāšu noteikšana nenoritēja pietiekami skaidri

Komisija ir pienācīgi apzinājusi vajadzības Āfrikas Lielo ezeru reģionā

Komisijas reakcija ir atbilstoša

Nepietiekama pārredzamība projektu atlases posmā

Kopumā Komisijas veiktā uzraudzība ir atbilstoša, taču iegūto informāciju varētu izmantot labāk

Pārsvarā gadījumu Komisija iegūst pienācīgu informāciju par projektu īstenošanu

Nepietiekamas pēcpārbaudes

Lielākā daļa pārbaudīto projektu deva apmierinošus rezultātus

Kopumā projektu iznākums ir pozitīvs, bet reizēm Komisijas novērtējums nav skaidri pamatots

Komisija pielāgojās izmaiņām, bet varētu labāk pamatot piešķirtos laika grafika pagarinājumus

Ir tikai ierobežoti pierādījumi tam, kas tiek darīts, lai sasaistītu neatliekamo palīdzību, rehabilitāciju un attīstību

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | Āfrikas Lielo Ezeru reģiona karte
II pielikums. | KDR bēgļi 2016. gada sākumā
III pielikums. | Burundi bēgļi 2016. gada 26. janvārī
IV pielikums. | Revidēto projektu saraksts
V pielikums. | Revidētie starpposma un galīgie ziņojumi
VI pielikums. | Revidēto projektu grozījumi

Komisijas atbilde

Akronīmi un saīsinājumi

ĀLE reģions: Āfrikas Lielo ezeru reģions

EAF: Eiropas Attīstības fonds

EĀDD: Eiropas Ārējās darbības dienests

ĢD ECHO: Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts

HPĪP: Humānās palīdzības īstenošanas plāns

IPP: iekšzemē pārvietota persona

KDR: Kongo Demokrātiskā Republika

NPRAS: neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste

NVO: nevalstiskā organizācija

OCHA: Humānās palīdzības koordinācijas birojs (ANO aģentūra)

SO: starptautiskā organizācija

Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD: Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts

Kopsavilkums

I

Pēdējās desmitgadēs Āfrikas Lielo ezeru reģionā norisinājušies konflikti, kuri izraisījuši iedzīvotāju masveida pārvietošanos ar nopietnām humānām sekām. Komisija kopš 1994. gada ir finansējusi humānās palīdzības projektus šajā reģionā un turpina risināt konfliktu un nemieru sekas.

II

Pašlaik visvairāk skartā zona ir Kongo Demokrātiskā Republika, kurā apmēram 1,6 miljoni iedzīvotāju ir iekšzemē pārvietoti. Apmēram 437 000 bēgļu no Kongo ir devušies uz kaimiņvalstīm, galvenokārt Burundi, Ruandu, Ugandu un Tanzāniju. Pēc Burundi 2015. gada nemieriem bēgļu kopējais skaits ir pieaudzis vēl par 236 000. Humānā palīdzība tiek sniegta ne tikai bēgļiem un pārvietotām personām, bet arī vietējiem iedzīvotājiem, kuri ir ierauti konfliktos vai izmitina bēgļus un pārvietotās personas.

III

Palīdzība izpaužas kā mitekļu, pārtikas, veselības aprūpes un citu pamatpakalpojumu nodrošināšana. Komisija cieši sadarbojas ar starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām, ANO aģentūrām un citām starptautiskajām organizācijām. Laikā no 2011. līdz 2015. gadam Āfrikas Lielo ezeru reģionā sniegtajai humānajai palīdzībai atvēlētā summa veidoja aptuveni 300 miljonus EUR.

IV

Revidenti secina, ka kopumā Komisija efektīvi pārvaldīja humāno palīdzību, kas sniegta konfliktu skartajiem Āfrikas Lielo ezeru reģiona iedzīvotājiem. Vajadzību novērtējums bija visaptverošs, un bija nodrošināta vajadzīgā elastība, lai strauji reaģētu uz stāvokļa izmaiņām. Lielākā daļa revidēto projektu apmierinoši risināja konkrētās problēmas. Tomēr tika konstatētas dažas nepilnības.

V

Trūka dokumentāro pierādījumu posmos, kuros noteica ģeogrāfiskās prioritātes un novērtēja projektu priekšlikumus. Tāpēc nebija iespējams pārliecināties, vai izvēlētie projekti atbilda attiecīgajiem kritērijiem un vai bija izvēlēti vispiemērotākie projekti. Izsverot projektu priekšlikumus, nepietiekama uzmanība bija pievērsta izmaksu lietderībai.

VI

Uzraudzības satvars bija atbilstošs, ņemot vērā sarežģīto darba vidi. Tomēr partneru ziņojumi bieži tika sagatavoti ar novēlošanos, kas mazināja to noderību. Komisijas uz vietas norīkoto darbinieku pieredze lieti noderēja finansētajiem partneriem, bet ziņojumi, kurus sagatavoja pēc apmeklējumiem uz vietas, nebija pietiekami visaptveroši. Tā kā problēmu risināšanu pienācīgi nedokumentēja, nebija iespējams pārliecināties par problēmu apmierinošu novēršanu. Un vispārīgāk runājot, nav sagatavots ziņojums par Humanitārās palīdzības īstenošanas plāna izpildi, kas sniegtu pārskatu par rezultātiem un gūto pieredzi.

VII

Kopumā pārbaudītajos projektos sasniegtie rezultāti bija apmierinoši. Taču viens no partneriem bija iztērējis lielāko daļu sava budžeta, lai gan bija sasniegta tikai neliela procentuālā daļa no plānotajiem rezultātiem. Dažos gadījumos nebija skaidra pamatojuma laika grafika pagarinājumiem un papildu budžetiem. Attiecībā uz Komisijas pašas rezultātu novērtējumu reizēm no pieejamās informācijas nebija skaidrs, kā nonākts pie secinājumiem.

VIII

Kaut arī Komisija un citi donori ir atzinuši, ka vēlams sasaistīt neatliekamo palīdzību, rehabilitāciju un attīstību, bija maz piemēru par šā principa īstenošanos praksē. Ja šo mērķi aktīvi neveicina, pastāv risks, ka tiks palaistas garām iespējas no humānās palīdzības pāriet uz attīstības palīdzību.

IX

Šā revīzijas ziņojuma 58.–63. punktā ir doti vairāki ieteikumi ar mērķi palīdzēt Komisijai uzlabot humānās palīdzības pārvaldību gan Lielo ezeru reģionā, gan citviet.

Ievads

01

Āfrikas Lielo ezeru reģionā (ĀLE) ietilpst Burundi, Kongo Demokrātiskā Republika (KDR), Kenija, Ruanda, Tanzānija un Uganda (sk. karti I pielikumā). Pēdējās desmitgadēs šajā reģionā piedzīvoti vieni no nežēlīgākajiem konfliktiem Āfrikā. KDR austrumos bruņotas grupas, tostarp Kongo armija, joprojām pārkāpj cilvēktiesības, izvērš represijas, laupa un rīkojas vardarbīgi – izvaro un nolaupa cilvēkus un piespiedu kārtā rekrutē bērnus. Tā rezultātā Kongo Demokrātiskajā Republikā izraisītā humanitārā krīze ir viens no pasaulē sarežģītākajiem un ieilgušākajiem ārkārtas stāvokļiem vienā no pasaules nabadzīgākajām valstīm¹. Burundi 2015. gada jūlijā notika prezidenta vēlēšanas, un jau aprīlī saistībā ar tām pieauga vardarbība un nemieri, kuru dēļ simtiem tūkstošu cilvēku bēga no valsts.

02

KDR 2015. gada beigās bija apmēram 1,6 miljoni iekšzemē pārvietotu personu, savukārt vairāk nekā 437 000 bēgļu no KDR bija devušies uz kaimiņvalstīm Burundi, Ruandu, Ugandu un Tanzāniju (sk. II pielikumu). 2016. gada janvāra beigās 236 000 burundiešu bija pametuši savu valsti un tagad pārsvarā ir uzņemti bēgļu nometnēs Ruandā un Tanzānijā (III pielikumā ir norādīts Burundi bēgļu skaits katrā reģiona valstī).

1. fotoattēls

Iekšzemē pārvietoto personu apmetne Kikabi (Kinšasa, Masisi, Ziemeļkivu) (6360 cilvēku 2015. gada augusta beigās)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

03

Līguma par ES darbību 214. pantā ir noteikta ES apņemšanās sniegt humāno palīdzību, t. i., atbalstu, neatliekamo palīdzību un aizsardzību dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu upuriem visā pasaulē. Humānās palīdzības vispārējais politiskais satvars ir noteikts 2008. gada “Eiropas konsensā par humāno palīdzību”². Tas ir politisks dokuments, kurā, pamatojoties uz kopējiem principiem, ir izklāstīts ES redzējums par to, kā uzlabot humānās palīdzības pasākumu konsekvenci, efektivitāti un kvalitāti.

04

Galvenie mērķi (sk. 1. izcēlumu) un noteikumi, ar kuriem saskaņā Komisija īsteno un administrē humāno palīdzību, ir paredzēti 1996. gada Humānās palīdzības regulā³. Komisija sniedz palīdzību visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, un palīdzības pamatā ir tādi humānisma principi kā cilvēciskums, neitralitāte, objektivitāte un neatkarība. Komisija atbalsta arī humanitārā darba aizstāvēšanu un humāno principu un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu.

1. izcēlums

Savienības humānās palīdzības galvenie mērķi⁴:

a)izglābt un saglabāt dzīvības ārkārtas gadījumos un tūlīt pēc tam, kā arī dabas katastrofās, kas izraisījušas ievērojamus cilvēku upurus, fiziskas, psiholoģiskas vai sociālas ciešanas un materiālus zaudējumus;

b)sniegt vajadzīgo atbalstu un palīdzību cilvēkiem, ko skārušas ilgstošas krīzes (..), jo sevišķi tad, ja atklājas, ka vietējās iestādes nespēj palīdzēt vai pastāv varas vakuums;

c)palīdzēt finansēt palīdzības transportēšanu un centienus ar visiem iespējamiem līdzekļiem nodrošināt tās pieejamību tiem, kam tā paredzēta (..);

d)veikt īstermiņa rehabilitācijas un rekonstrukcijas darbus (..), pēc iespējas ņemot vērā ilgtermiņa attīstības mērķus;

e)cīnīties ar iedzīvotāju pārvietošanās sekām (bēgļi, pārvietotās personas un repatrianti), ko radījušas dabas vai cilvēka darbības radītas katastrofas un īstenot palīdzības plānus, lai palīdzētu repatriantiem atgriezties (..);

f)nodrošināt sagatavotību dabas katastrofu riskam vai tām līdzīgiem ārkārtas apstākļiem un izmantot attiecīgu savlaicīgas brīdināšanas un iejaukšanās sistēmu;

g)saskaņā ar tobrīd spēkā esošiem starptautiskajiem līgumiem atbalstīt civilpasākumus vardarbīgu sadursmju vai tamlīdzīgu ārkārtas apstākļu upuru aizsardzībai.

05

ĀLE reģionam sākotnēji humānajai palīdzībai piešķirtais Komisijas budžets⁵ bija robežās starp 52 miljoniem EUR 2011. gadā un 47 miljoniem EUR 2015. gadā. Ja pieskaita papildu finansējumu no ES rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos⁶ un no Eiropas Attīstības fonda⁷, ik gadu vidēji izdotā summa sasniedz 63 miljonus EUR (sk. 1. grafiku). Papildus šīm summām Komisija katru gadu izdeva apmēram 1,8 miljonus EUR Kongo Demokrātiskajā Republikā izveidotajam birojam un 7 miljonus EUR gaisa pārvadājumiem ĀLE reģionā⁸.

06

Komisijas kā humānās palīdzības donora finansējums tiek izmaksāts ar aptuveni 200 partneru starpniecību⁹. Ar šiem partneriem ir noslēgti partnerības pamatnolīgumi¹⁰ uz laiku no četriem līdz pieciem gadiem. Partneri ir starptautiskās nevalstiskās organizācijas (NVO), starptautiskās organizācijas (SO)¹¹ vai ANO aģentūras. To sadalījums ĀLE reģionā bija šāds: 46 % NVO, 7,3 % SO un 46,7 % ANO aģentūras. Ņemot vērā humānās palīdzības iedabu, finansētie projekti ilgst divus līdz 18 mēnešus.

07

Katru gadu Komisija pieņem lēmumu par sākotnējās budžeta paketes piešķiršanu humānajai palīdzībai visā pasaulē. Ierosinātie pasākumi katrai krīzei, valstij un reģionam, kā arī attiecīgais budžets tiek sīkāk izstrādāti humānās palīdzības īstenošanas plānos (HPĪP) un tehniskajā pielikumā (tostarp praktiski ieteikumi), kurus sagatavo, pamatojoties uz vajadzību novērtējumu. Partneri izmanto HPĪP, sagatavojot finansējuma pieprasījumus.

08

ĀLE reģiona gadījumā katra gada sākumā notiek saņemto finansējuma pieprasījumu lielā izvērtēšana jeb atlases procedūra. Gada gaitā var tikt rīkotas papildu izvērtēšanas atkarībā no stāvokļa izmaiņām. Atlasīto projektu ilgums ir no trim līdz 12 mēnešiem. Šos termiņus var pagarināt par lielākais sešiem mēnešiem, kopā nepārsniedzot 18 mēnešus.

1. grafiks

Piešķīrumi galvenajām jomām 2011.–2015. gadā saskaņā ar Humānās palīdzības īstenošanas plānu

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

09

Svarīga Komisijas intervences iezīme ir tās klātbūtne uz vietas. Komisija ir izvietojusi daudzus birojus krīžu zonās, kur tiek nosūtīta ES finansētā neatliekamā palīdzība¹². Šo biroju tīkla galvenās funkcijas ir šādas:

a)sniegt centrālajiem dienestiem Briselē jaunāko informāciju un vajadzību analīzi par attiecīgo valsti, reģionu vai krīzi;

b)piedalīties humānās palīdzības stratēģiju izstrādē;

c)sniegt tehnisko atbalstu ES finansētām humanitārajām operācijām;

d)uzraudzīt ES finansētu projektu īstenošanu;

e)piedalīties donoru koordinācijā uz vietas.

10

KDR vietējo biroju tīklu veido galvenais birojs Kinšasā, apakšbirojs Gomā un biroja nodaļa Bukavu. Šajā tīklā strādā pieci norīkoti eksperti (“tehniskie asistenti”) un 12 vietējie darbinieki (“valstī norīkotie darbinieki”). Papildus tam vajadzības gadījumā atlasīt, uzraudzīt un novērtēt projektus Āfrikas Lielo ezeru reģionā palīdz vairāki nozaru speciālisti (pārtikas, aizsardzības, veselības u. c. jomās), kuri strādā reģionālajā atbalsta birojā Nairobi, Kenijā¹³.

1Saskaņā ar ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksu KDR 2014. gadā bija 176. vietā no 188 pasaules valstīm. Burundi ieņēma 184. vietu, Ruanda un Uganda – 163. vietu, savukārt Tanzānija – 151. vietu.

2Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums (OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.).

3Padomes 1996. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.).

4Regula (EK) Nr. 1257/96, 2. pants.

5No ES vispārējā budžeta 3. iedaļas 23 02. nodaļas “Humānā palīdzība, pārtikas palīdzība un sagatavotība katastrofām”.

6Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos ir paredzēta, lai ātri reaģētu uz īpašiem palīdzības pieprasījumiem valstīs ārpus ES, ko nevarēja paredzēt budžeta izstrādes laikā. Prioritāte tiek dota humanitārām operācijām, bet, ja vajadzīgs, rezervi var izmantot arī krīžu civilai pārvarēšanai un aizsardzībai. Lēmumus par rezerves izmantošanu pieņem Padome un Eiropas Parlaments pēc Komisijas priekšlikuma.

7Rezerve 204 miljonu EUR apmērā (apmēram 0,7 % no 11. EAF kopējā budžeta) 2014.–2020. gadam ir paredzēta, lai finansētu humanitārās un ārkārtas operācijas ĀKK valstīs, bet tikai tādos gadījumos, ja rodas negaidītas vajadzības, kuras nav iespējams segt ar ĢD ECHO programmā ietvertajiem līdzekļiem. ĢD ECHO administrē šo rezervi un var to izmantot, ja ir saņemta EĀDD un Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD piekrišana.

8Līguma kopējā vērtība ir lielāka, jo saskaņā ar ĢD ECHO Lidojumu programmu reizēm veic lidojumus arī valstīs ārpus ĀLE reģiona, tostarp Mali, Kenijā, Čadā.

9Starptautiskās NVO tika izraudzītas īpašā ĢD ECHO rīkotā procedūrā. SO un ANO aģentūras tika novērtētas saskaņā ar 60. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

10Finanšu un administratīvais pamatnolīgums ar ANO aģentūrām.

11Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja, Starptautiskā Sarkanā Krusta federācija un Starptautiskā Migrācijas organizācija.

122016. gada sākumā darbojās 48 biroji 40 valstīs, kā arī vēl 12 reģionālie biroji.

13Nozares eksperti, kuri palīdz valstu birojiem, strādā reģionālajos birojos. Kopš 2015. gada vidus Kinšasas birojs ir reģionālais birojs, kurš sniedz atbalstu Kongo Republikai, Angolai, Burundi, Ruandai un Tanzānijai.

Revīzijas tvērums un pieeja

11

Eiropas Revīzijas palāta pārbaudīja, vai Komisija efektīvi pārvaldīja humānās palīdzības finansējumu iedzīvotājiem, kurus skāruši Āfrikas Lielo ezeru reģiona konflikti. Revīzijā tika meklētas atbildes uz šādiem trim jautājumiem:

a)vai Komisija piešķīra finansējumu labi noteiktām prioritātēm;

b)vai Komisija pienācīgi uzraudzīja projektus;

c)vai projektos tika sasniegti mērķi?

12

Revidēja atbalstu, ko Komisija 2011.–2015. gadā sniedza ĀLE reģionam, kurā ietilpst KDR, Uganda¹⁴, Ruanda, Burundi un Tanzānija. Revidenti no 2015. gada maija līdz decembrim veica šādu darbu:

a)izskatīja ES politikas un stratēģijas dokumentus attiecībā uz humāno palīdzību, kā arī citus attiecīgus dokumentus un ziņojumus;

b)iztaujāja Komisijas amatpersonas un partneru pārstāvjus;

c)izskatīja 19 projektus par kopējo summu 42,9 miljoni EUR (pavisam bija 164 projekti ar kopējo vērtību 255,3 miljoni EUR). Šie projekti bija īstenoti 2011.–2014. gadā. Izskatīja arī ECHO Lidojumu programmas pakalpojumu līgumu¹⁵ attiecībā uz gaisa pārvadājumiem (sk. sarakstu IV pielikumā). Atlases kritēriji bija būtiskums, ģeogrāfiskais un nozaru aptvērums, īstenošanas periods, palīdzības veids un partneru veids;

d)apmeklēja KDR no 2015. gada 16. līdz 25. septembrim un Tanzāniju, Ruandu un Ugandu no 2015. gada 30. septembrim līdz 8. oktobrim. Šajos apmeklējumos revidenti tikās ar darbiniekiem uz vietas, ES delegācijas darbiniekiem, partneru pārstāvjiem un līdzekļu saņēmējiem, kā arī uz vietas apmeklēja 10 projektus.

14Plānojot 2015. gadu, Komisija nolēma vairs neiekļaut Ugandu ĀLE reģiona HPĪP, tā vietā iekļaujot to Āfrikas raga HPĪP. Tas tāpēc, ka 2015. gada HPĪP Ugandai paredzēja piešķīrumu kā Āfrikas raga valstij, lai risinātu problēmas saistībā ar bēgļu ierašanos no Dienvidsudānas, un saskaņā ar Komisijas iekšējiem noteikumiem vienu un to pašu valsti nevar iekļaut divos dažādos HPĪP.

15http://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/humanitarian-air-services_en

Apsvērumi

Finansējumu piešķīra labi noteiktām galvenajām prioritātēm, bet sīkāka prioritāšu noteikšana nenoritēja pietiekami skaidri

13

Palātas revidenti pārbaudīja, vai Komisija bija piešķīrusi humāno palīdzību labi noteiktām prioritātēm, konkrēti, aplūkoja, kā bija apzinātas reģiona humānās vajadzības, kādus pasākumus Komisija iecerēja un vai tās atbalsts tika piešķirts visatbilstošākajiem projektiem.

Komisija ir pienācīgi apzinājusi vajadzības Āfrikas Lielo ezeru reģionā

Vajadzību novērtējums ir balstīts pierādījumos

14

Katru gadu Komisija sagatavo vajadzību novērtējumu par visām valstīm/reģioniem, kur tā jau piedalās ar finanšu ieguldījumu. Tāpat Komisija izstrādā ad hoc vajadzību novērtējumus, ja sākusies negaidīta dabas vai cilvēka radīta krīze. Ja saasinās jau pastāvoša krīze, kuras problēmu risināšanai jau piešķir finansējumu, Komisija atjaunina sākotnējo vajadzību novērtējumu. Šie ir galveni pasākumi, ar kuriem notiek gatavošanās ikgadējai plānošanai – Humānās palīdzības īstenošanas plāna izstrādei.

15

Attiecībā uz ĀLE reģionu vajadzību novērtējums balstās zināšanās un pieredzē, ko uzkrājusi attiecīgā darbības grupa Briselē un KDR vietējā biroja darbinieki. Citi galvenie informācijas avoti ir i) starptautiski pieejami rādītāji, ar kuriem nosaka riska indeksa vērtību noteiktai valstij¹⁶ un ii) ieinteresētās personas uz vietas, proti, Humānās palīdzības koordinācijas birojs (OCHA) KDR, kā arī Komisijas partneri un humānās palīdzības donori.

16

Vajadzību novērtējums attiecībā uz ĀLE reģionu sniedz labu situācijas pārskatu KRD – gan konflikta skartajās zonās, gan pārējās zonās – un kaimiņvalstīs. Apzinātās konflikta skartās iedzīvotāju grupas ir šādas:

a)iekšzemē pārvietotas personas (IPP) KDR,

b)bēgļi: galvenokārt Centrālāfrikas un Ruandas bēgļi KDR un Kongo un Burundi bēgļi kaimiņvalstīs;

c)repatriētas personas (IPP vai bēgļi);

d)vietējie iedzīvotāji, kuriem vajadzīga palīdzība saistībā ar bēgļu un IPP ieceļošanu;

e)citas vietējo iedzīvotāju grupas, kuras ir novārdzinājis konflikts vai kuras cieš no nepietiekama uztura vai epidēmijām ārpuskonflikta zonās.

17

Šīm iedzīvotāju grupām apzinātās vajadzības bija dažādas: aizsargātība, pārtikas nodrošinājums, uzturs, veselības aprūpe, ūdens un sanitārija, nepārtikas preces (katli, pannas, drēbes, ziepes u.tml.) un izmitināšana. Izglītība netika ietverta, jo to neuzskatīja par pietiekami prioritāru.

Komisijas reakcija ir atbilstoša

Labi noteiktas galvenās prioritātes

18

ĀLE reģionā Komisijas vispārējais mērķis ir “risināt neatliekamas vajadzības, kuras rodas iedzīvotāju pārvietošanās dēļ konflikta zonās, kā arī dzīvību apdraudošās situācijās ārpuskonflikta zonās, izmantojot vispiemērotāko reaģēšanas mehānismu”¹⁷. Ir izvirzīti pieci “stratēģiskie mērķi”, no kuriem izriet sešas plānotās darbības/prioritātes (sk. 2. izcēlumu). Tās saskan ar Savienības izvirzītajiem humānās palīdzības galvenajiem mērķiem (sk. 1. izcēlumu 4. punktā) un ļauj risināt apzinātās vajadzības. Jebkurai intervencei noteikti ir jāsasniedz visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas.

2. izcēlums

Galvenās prioritātes:

a)mazināt neaizsargātības risku un risināt aizsargātības vajadzības,

b)ārkārtas stāvoklī cik vien ātri iespējams piegādāt steidzami vajadzīgos pamata pakalpojumus, veselības aprūpi, pārtiku un nepārtikas preces,

c)atbalstīt bēgļu nometņu pārvaldību reģionā,

d)veikt pasākumus saistībā ar ūdens apgādi, higiēnu un sanitāriju riskam pakļautos apvidos ārpus konflikta zonām,

e)kā prioritāras piemērot daudznozaru pieejas,

f)atbalstīt koordināciju, drošību un loģistiku.

19

Visgrūtāk Komisijai un pārējiem donoriem ir darboties KDR. Grūtības sagādā loģistika tik lielā valstī, vājā infrastruktūra un valdības nespēja un nevēlēšanās palīdzēt. Intervences iespējas var ierobežot arī citu partneru trūkums dažās valsts daļās. Donoru darbības, īpaši attālākajos apgabalos, apgrūtina arī drošības problēmas, jo militārās operācijas un militārie grupējumi nemitīgi pārvietojas.

20

Komisijas pasākumi loģiski izriet no stāvokļa analīzes un vajadzību novērtējuma. Abi šie dokumenti saskan ar pasākumiem, kuri iekļauti KDR Gada rīcības plānā humānās palīdzības sniegšanai, ko izstrādājusi humānās palīdzības organizāciju pārstāvju grupa.

Ir nodrošināta elastīga plānošana un finansēšana

21

Humānās palīdzības īstenošanas plānā (HPĪP) Komisija neuzspiež intervences nozares, kuras projektu atlases posmā varētu būt jau novecojušas. Komisijas finansējumu nosaka visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu spiedošākās vajadzības, pamatojoties uz partneru pieredzi darbā uz vietas un izmantojot arī humānās palīdzības koordinatora sniegto informāciju un darbinieku zināšanas. Sīkākas prioritātes, galvenokārt ģeogrāfiskajā aspektā, izvirza projektu atlases posmā (sk. 25. punktu).

22

Komisija veic HPĪP starpposma pārskatīšanu, pamatojoties uz nākamā gada vajadzību novērtējumu. HPĪP pārskata arī tad, ja stāvokļa izmaiņas prasa mainīt piešķirto summu. Ja tiek apstiprināta sākotnējā piešķīruma palielināšana, papildu finansējumu var saņemt no operatīvās rezerves, kurā neparedzētām ārkārtas situācijām ieskaita apmēram 20 % no gada budžeta. Papildu finansējumu var iegūt arī no ES rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos un no EAF budžeta.

23

ĀLE reģionā revidētajā posmā šī elastības iespēja ir izmantota vairākkārt, lai risinātu neparedzētu notikumu vai stāvokļa pasliktināšanās sekas (sk. 2. grafiku). 2015. gadā vien galvenokārt Burundi bēgļu krīzes rezultātā¹⁸ HPĪP attiecībā uz ĀLE reģionu grozīja trīs reizes.

24

Turklāt ĀLE reģiona darbības grupa rezervēja nelielu daļu (apmēram 1,5 miljonus EUR) no HPĪP saņemtā piešķīruma gadījumiem, kad gada laikā negaidīti pieaug vajadzības. Šo summu izmantoja papildus projektiem, kuri tika īstenoti un ar kuriem finansēja bēgļu nometnes Ruandā un Tanzānijā, tiklīdz bija pienākusi informācija, ka 2015. gada aprīļa beigās daudzi burundieši bēg no savas valsts. Tas ļāva rīkoties tūlīt, negaidot HPĪP papildināšanu, kas notika maija beigās.

2. grafiks

Budžets ĀLE reģionam 2011.–2015. gadā

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

2. fotoattēls

Mahamas bēgļu nometne Ruandā: jaunizveidota vieta Burundi bēgļiem

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Nepietiekama pārredzamība projektu atlases posmā

Nav dokumentētas ģeogrāfiskās prioritātes konflikta zonās

25

Humānās palīdzības īstenošanas plānā konflikta zonu skartais intervences ģeogrāfiskais apgabals ir definēts kā Austrumkongo, kas aptver Ziemeļkivu, Dienvidkivu un agrākās Katangas provinces dažādos reģionus. Tādā nestabilā apvidū kā KDR nav iespējams iepriekš noteikt zonas, kurās būs visspiedošākās vajadzības un visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas.

26

Komisija informē, ka īsi pirms finansējuma pieprasījumu izvērtēšanas darbības grupa nosaka galvenās prioritārās zonas atbalsta saņemšanai, pamatojoties uz informāciju par bruņoto grupējumu, tostarp FARDC, atrašanās vietu, iedzīvotāju pārvietošanos un partneru klātbūtni. Taču, tā kā tas nebija dokumentēts, nebija iespējams novērtēt, vai šīs ģeogrāfiskās prioritātes bija noteiktas pamatoti un vai izraudzītos projektus īstenoja vissvarīgākajās vietās.

Nav labi dokumentēts atlases process

27

Revidētajā periodā, proti, 2011.–2015. gadā, pēc HPĪP pirmreizējās publicēšanas Komisija saņēma vidēji 71 finansēšanas pieprasījumu gadā, no kuriem atlasīja aptuveni pusi. Atkarībā no stāvokļa izmaiņām un jaunu/lielāku vajadzību rašanās gada gaitā, Komisija beigās izvēlējās finansēt caurmērā 40 projektus. Tas, kā sadalīti piešķīrumi saskaņā ar HPĪP, ir parādīts 1. grafikā.

28

Partneri saņem sīki izstrādātus norādījumus, kā sagatavot finansējuma pieprasījumus. Pieprasījumus iesniedz elektroniskā datu apmaiņas sistēmā noteiktā formātā, un tos izvērtē un savstarpēji apspriež darbības grupas Briselē un uz vietas¹⁹. Darbības grupas iestrādā atlases galīgo iznākumu iekšējā dokumentā lēmuma pieņemšanai. Tad atlasītajiem finansējuma pieprasījumiem tiek aizpildīta projekta vadībai sagatavotā dokumenta novērtējuma daļa. Šajā dokumentā ir dota informācija katram nozīmīgam projekta cikla posmam, kuri ir: finansējuma pieprasījums, starpposma ziņojums, apmeklējumi uz vietas, grozījumu pieprasījumi un galīgais ziņojums.

29

Tomēr šī novērtējuma daļa nav strukturēta tā, lai uzskatāmi būtu redzams, ka katram priekšlikumam ir novērtēti HPĪP pielikumā detalizētie kritēriji un vispārējie principi. Daži svarīgi aspekti – partnera īstenošanas spēja, partnera zināšanas par valsti/reģionu, aizsardzības un izturētspējas aspekti – nav minēti vispār. Lai gan visi pārbaudītie projekti saskanēja ar HPĪP izvirzītajām galvenajām prioritātēm un mērķiem, dažus vispārējus principus sistemātiski nenovērtēja²⁰ vai daži novērtējumi bija vāji²¹. No pieejamās informācijas nebija iespējams noteikt iesniegto finansējuma pieprasījumu salīdzinošās priekšrocības, tātad nebija iespējams secināt, ka atlasīti vispiemērotākie projekti.

Nav analizēta izmaksu lietderība

30

Revidēto projektu finansējuma pieprasījumiem pievienotie budžeti nebija detalizēti un pirms atlases netika analizēti. Tātad tos neizvērtēja, lai noteiktu, vai ierosinātās izmaksas ir pamatotas. Attiecībā uz partneriem – parasti ANO aģentūrām, kas noslēdza apakšlīgumus ar īstenojošām struktūrām – nebija informācijas par to, cik daudz finansējuma nonāca līdz tām. Pārsvarā trūka datu par līdzekļu saņēmēju atbalstam izdotajām summām.

31

Lietderības aspekti kļūst aizvien svarīgāki, ņemot vērā humānās palīdzības vajadzību pieaugumu un aizvien sarūkošās finansēšanas iespējas. Turklāt, ja atlases posmā pienācīgi nepārbauda budžeta pamatotību, turpmākai analīzei par budžeta izpildi ir ierobežota noderība.

Kopumā Komisijas veiktā uzraudzība ir atbilstoša, taču iegūto informāciju varētu izmantot labāk

32

Revidenti pārbaudīja, vai Komisija saņēma pienācīgu informāciju no projektu ziņojumiem, lai uzraudzītu projektu virzību, un vai Komisija vajadzības gadījumā veica attiecīgus un savlaicīgus pasākumus.

Pārsvarā gadījumu Komisija iegūst pienācīgu informāciju par projektu īstenošanu

Izveidotais uzraudzības satvars ir atbilstošs

33

Uzraudzības satvars balstās uz šādiem elementiem:

a)starpposma ziņojums, kurš jāsagatavo trīs mēnešus pirms tādu pasākumu beigām, kuru ilgums pārsniedz 10 mēnešus, un galīgais ziņojums, kurš jāsagatavo trīs mēnešos pēc projekta beigām un pēc kura tiek izmaksāts galīgais maksājums (sk. V pielikumu);

b)Komisijas darbinieki veic vismaz vienu apmeklējumu uz vietas katrā projektā ar nosacījumu, ka drošības vai loģistikas stāvoklis to pieļauj²².

34

Papildus tam Komisija veic periodisku – parasti ikgadēju – partneru novērtēšanu, pievēršot uzmanību partneru finansiālajai spējai. Komisija arī uzrauga ārējām revīzijas sabiedrībām uzdotās partneru centrālo biroju revīzijas un revīzijas uz vietas. Ņemot vēra darbību iedabu un termiņus, ieviestais uzraudzības satvars ir apmierinošs.

Dažu ziņojumu termiņi un kvalitāte nebija apmierinoša

35

Starpposma un galīgos ziņojumus iesniedz elektroniskā datu apmaiņas sistēmā noteiktā formātā. Šajos ziņojumos ir jāiekļauj jaunākā informācija par darbību, proti, kā tiek sasniegts katrs rādītājs, un finanšu informācija, t. i., budžeta patēriņš, lai Komisija varētu izdarīt secinājumu par darbības virzību kopumā. Šo ziņojumu analīze, kā arī ziņojumu par apmeklējumiem uz vietas analīze tiek iekļauta pārraudzības dokumentā.

36

Daudzus starpposma un galīgos ziņojumus iesniedza ar ievērojamu kavēšanos, un Komisija tam nebija prasījusi paskaidrojumus. Īpaši ar kavēšanos iesniedza lielu daļu ANO aģentūru un starptautisko organizāciju īstenoto projektu starpposma un galīgos ziņojumus (sk. 1. tabulu). Starpposma ziņojumu novēlota iesniegšana ierobežo Komisijas iespējas risināt apzinātās problēmas.

37

Kaut arī kopumā starpposma ziņojumu kvalitāte bija apmierinoša, ERP revidenti uzskata, ka tikai trīs no 18 galīgajiem ziņojumiem²³ bija apmierinoši. Pārējos 15 ziņojumos sākotnēji nebija pietiekami daudz informācijas, lai izskaidrotu sasniegtos darbības rezultātus, kāpēc nav bijis iespējams izmantot dažus rādītājus vai kāpēc dažas darbības nav veiktas. Dažos ziņojumos trūka datus apliecinošu dokumentu un finanšu informācija nebija pietiekami sīka. Visos gadījumos, izņemot vienu²⁴, Komisija lūdza partneriem papildu skaidrojumus. Partneri iesniedza papildu informāciju, kas visos gadījumos, izņemot divus²⁵, ir uzskatāma par apmierinošu.

1. tabula

Ziņojumu iesniegšanas termiņu ievērošana

| ANO aģentūras | Starptautiskās organizācijas | NVO | Kopā
Starpposma ziņojumi
Iesniegto starpposma ziņojumu kopējais skaits | 5 | 3 | 7 | 15
Ar kavēšanos iesniegto starpposma ziņojumu kopējais skaits | 2 | 2 | 2 | 6
Ar kavēšanos iesniegto starpposma ziņojumu procentuālā daļa | 40 % | 67 % | 29 % | 40 %
Kavējuma dienu vidējais skaits | 32 | 17 | 9 | 19
Galīgie ziņojumi
Iesniegto galīgo ziņojumu kopējais skaits | 8 | 3 | 8 | 19
Ar kavēšanos iesniegto galīgo ziņojumu kopējais skaits | 8 | 2 | 3 | 13
Ar kavēšanos iesniegto galīgo ziņojumu procentuālā daļa | 100 % | 67 % | 38 % | 68 %
Kavējuma dienu vidējais skaits | 34 | 102 | 17 | 41

38

Viena no būtiskākajām iezīmēm Komisijas intervencei ĀLE reģionā salīdzinājumā ar vairākumu pārējo humānās palīdzības donoru ir Komisijas klātbūtne uz vietas (sk. 9. un 10. punktu). Tādējādi ir iespējams labāk sadarboties ar partneriem, apmainīties ar informāciju un pārzināt projektus. Klātbūtne uz vietas bija aspekts, ko revīzijā sastaptie partneri ļoti augstu novērtēja. Viņi augstu novērtēja Komisijas darbinieku sniegto atbalstu un zināšanas.

39

Tomēr ceturtā daļa²⁶ ziņojumu par apmeklējumiem uz vietas nebija visaptveroši: tajos bija aplūkota tikai daļa aspektu, bet citi – tādi kā finanšu izpilde – ziņojumos nebija iekļauti. Dažos gadījumos nebija analizēta konstatēto problēmjautājumu potenciālā ietekme uz rezultātiem vai budžeta izpildi (sk. piemērus 3. izcēlumā) un nebija ierosināti iespējamie negatīvas ietekmes mazināšanas pasākumi.

3. izcēlums

Piemēri par to, kā ziņojumos par apmeklējumiem uz vietas nav pienācīgi analizētas konstatēto problēmjautājumu sekas

Divos gadījumos projekti bija jāpagarina, jo īstenošana iekavējās, un iznākumā nebija izmantots viss budžets (11. projekts ar mērķi uzlabot pārtikas nodrošinājuma stāvokli konflikta skartajām iedzīvotāju grupām Katangā un 19. projekts ar mērķi sniegt bezmaksas veselības aprūpi neaizsargātiem iedzīvotājiem Dienvidkivu). Pagarinājumi tika apstiprināti īsi pirms projektu beigām.

Ziņojumos par apmeklējumiem uz vietas, kuri notika īsi pirms pagarinājumu piešķiršanas, nebija analizēta ietekme uz budžetu un nebija paskaidrota pagarinājumu nepieciešamība.

Turklāt pēdējā ziņojumā par pārtikas nodrošinājuma projekta apmeklējumu Katangā nebija aprakstīts, kā projekta mērķus (saņēmēju skaits, izpildītie pārtikas sadales un patēriņa rādītāji u. c.) ietekmē finansējuma nesaņemšana no citiem donoriem (galīgais budžets bija par 50 % zemāks nekā sākotnējais).

40

Komisija nevarēja paskaidrot, kā izmantoto metodoloģiju piemēroja revidējamo partneru/projektu atlasē jebkurā gadā laikā no 2011. līdz 2015. gadam. Skaidras metodoloģijas trūkums, pēc kuras plānot revīzijas kā partneru centrālajos birojos, tā uz vietas var būt par iemeslu nepiemērotai revīzijas stratēģijai un apjomam un neveicina saskaņotību ar ieviesto uzraudzības satvaru.

Nepietiekamas pēcpārbaudes

Netiek sagatavots konsolidēts ziņojums, kurš sniegtu pārskatu par HPĪP īstenošanu

41

Komisija novērtē rezultātus tikai projektu līmenī, bet nav kopainas par konkrētu valsti vai HPĪP. Tātad nav pieejama kopanalīze HPĪP līmenī un humānās palīdzības īstenošanas plānus nav iespējams salīdzināt. Līdzīgi, nav kopziņojuma par projektu īstenošanas gaitā gūto pieredzi, labāko praksi un Komisijas pievienoto vērtību.

42

Katru gadu Komisija atlasa un novērtē dažas tematiskas un ģeogrāfiskas intervences jomas saskaņā ar savu plānoto daudzgadu revidējamo apjomu. Jaunākie novērtējumi attiecībā uz ĀLE reģionu bija valstu novērtējumi: 2009. gadā par Burundi, 2010. gadā par KDR un 2011. gadā par Ugandu.

Projektu līmenī apzināto problēmu pēcpārbaude nav sistemātiska un nav dokumentēta

43

Atsevišķajā vadības dokumentā ir aile “pēcpārbaudāmi jautājumi”. Šajā ailē nebija minētas dažas problēmas, kuras bija novērotas apmeklējumos uz vietas un atzīmētas partneru ziņojumos, lai gan tām nepārprotami bija vajadzīga koriģējoša rīcība. Turklāt dažām ailē atzīmētajām problēmām nebija piezīmes par to, vai tās apspriestas ar projekta partneri. Nebija nekādu liecību, ka atzīmētās problēmas tikušas risinātas.

44

“Pēcpārbaudāmi jautājumi” bija atzīmēti 14 revidētajos projektos, bet tikai divi partneri bija snieguši informāciju tieši par šajā saistībā veiktiem pasākumiem. Lai gan dažos gadījumos bija liecības, ka partneri ir veikuši attiecīgus pasākumus, nav pārliecības, ka tas tiek darīts sistemātiski.

Lielākā daļa pārbaudīto projektu deva apmierinošus rezultātus

45

ERP pārbaudīja, vai saskaņā ar plānu tika sasniegti iecerētie projektu rezultāti un vai Komisija pielāgojās stāvokļa izmaiņām.

Kopumā projektu iznākums ir pozitīvs, bet reizēm Komisijas novērtējums nav skaidri pamatots

46

Visi revidētie projekti atbilda Komisijas mērķiem un iecerētajai rīcībai reģionā. Revidenti uzskata, ka no 20 revidētajiem projektiem 19 projekti²⁷ deva apmierinošus rezultātus, kaut arī mērķi bija sasniegti tikai daļēji (sk. sekmīga projekta piemēru 4. izcēlumā). Projektu rezultātu novērtējums balstās uz plānoto mērķu salīdzinājumu ar sasniegtajiem mērķiem, ņemot vērā šai darbības jomai raksturīgās grūtības.

4. izcēlums

Sekmīga projekta piemērs: operatīva reakcija uz iedzīvotāju pārvietošanos (15. projekts)

Šis ir viens no galvenajiem projektiem, ar kura palīdzību tika īstenota Komisijas neatliekamā palīdzība saistībā ar iedzīvotāju grupu pārvietošanos KDR. Projekts cikliski atkārtojas, un Komisijas finansējums 2011.–2015. gadā bija 31,5 miljoni EUR.

Projektā tiek sniegta daudzveidīga palīdzība – izmitināšana, nepārtikas preces (katli, pannas, drēbes, ziepes u. c.), ūdensapgāde, sanitārija un veselības aprūpe – apvidos, kur nedarbojas citas humānās palīdzības organizācijas. Intervences ietvaros izdala nepārtikas preces, veido mitekļus, piegādā ūdeni, sanitāriju un veselības aprūpi visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kuras bēgušas no bruņotiem grupējumiem, vai repatriētām personām, kuras tikko atgriezušās savos ciematos un kuras ir zaudējušas visu iedzīvi. Intervences cikls parasti ilgst trīs mēnešus.

Laikā no 2014. gada maija līdz decembrim projektā tika sniegta palīdzība apmēram 1,3 miljoniem cilvēku, galvenokārt Ziemeļkivu un Dienvidkivu, Maniemā un Austrumprovincē.

Vidēji 35 % intervences notika 30 dienās pēc iedzīvotāju pārvietošanās izziņošanas, bet mērķis ir 40 %.

Lai gan dažus no sākotnējiem mērķiem sasniedza tikai daļēji, šo projektu uzskatīja par veiksmīgu, ņemot vērā īstenošanas kontekstu un cilvēku skaitu, kuriem tika sniegta palīdzība.

3. fotoattēls

Operatīva reakcija uz iedzīvotāju pārvietošanos: nepārtikas preču izsalīšana Lulingu (Šabundas teritorija, Dienvidkivu) – iedzīvotāji saņem preces

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

47

Reizēm gadījumos, kad Komisijas novērtējums bija pozitīvs, kaut arī mērķi bija sasniegti tikai daļēji, Komisija pietiekami nepaskaidroja savu nostāju. ERP konstatēja četrus gadījumus, kad vispārējo projektu mērķu novērtējums un partnera darbības rezultātu novērtējums nebija atbilstošs un nedeva skaidru secinājumu par projektu. Tātad nebija iespējams noteikt skaidru loģisku saikni starp Komisijas vispārējo projekta novērtējumu un sasniegtajiem rezultātiem.

48

Vienā no revidētajiem projektiem rezultāti bija neapmierinoši (sk. 5. izcēlumu). Saskaņā ar līgumu nosacījumiem Komisija var samazināt iemaksas, ja projektus īsteno vāji, daļēji vai ar kavēšanos un ja projektu partneri to pienācīgi neattaisno. Šo iespēju izmantoja vienā gadījumā, kad rezultāti bija neapmierinoši, bet to izmanto reti, jo to ir grūti izpildīt un var tikt zaudēti budžetā piešķirtie līdzekļi. Tāpēc reizēs, kad projekta rezultāti un/vai partnera darbības rezultāti bija neapmierinoši, Komisija labāk izvēlējās samazināt nākamā gada iemaksu²⁸ vai pārtraukt sadarbību ar attiecīgajiem partneriem²⁹.

5. izcēlums

Nometņu ad hoc pārvaldība un koordinācija KDR (18. projekts)

Šo projektu aizsāka 2013. gadā, un Komisija to finansēja 2 miljonu EUR apmērā. Šā partnera finansējums 2015. gada beigās sasniedza 3 miljonus EUR.

Projekta mērķi bija

1)vākt un izplatīt informāciju par pārvaldītajām nometnēm,

2)vadīt un koordinēt tādas palīdzības sniegšanu kā ūdensapgāde, sanitārija, izmitināšana un nepārtikas preces,

3)elektroniski reģistrēt pārvaldītajās nometnēs apmetušās iekšzemē pārvietotās personas.

Iepriekš 1. un 2. punktā minētajiem mērķiem izvirzītie rādītāji galu galā tika sasniegti, bet nepārtikas preces piegādāja ar 14 mēnešu kavēšanos, jo aizkavējās iekārtu iepirkums. 3. punktā minētā elektroniskā reģistrācija aizkavējās par 10 mēnešiem, un tika sasniegti tikai 25 % no izvirzītā rādītāja. Palīdzība bija sniegta tikai 24 % saņēmēju no visa projekta tvēruma.

ĢD ECHO uzskatīja, ka partnera darbības rezultāti nebija apmierinoši: projektu vadības iemaņas bija ierobežotas, administratīvās procedūras bija apgrūtinošas un īstenotājpartnera uzraudzība bija nepietiekoša. Tas viss negatīvi ietekmēja īstenotās darbības iznākumu.

Kaut arī īstenošana bija neapmierinoša, Komisija samazināja iemaksu tikai par EUR 57 000. Turklāt ar šo partneri tika slēgts līgums arī nākamajā gadā, lai gan ar zemākas iemaksas nosacījumu.

Komisija konstatēja arī neattiecināmus izdevumus, bet, ņemot vērā, ka kopējā attiecināmo izdevumu summa bija lielāka par Komisijas maksimālo iemaksu, šis fakts neietekmēja veiktās iemaksas summu.

49

Saskaņā ar vienīgo konkursa procedūrā atlasīto līgumu, kurā paredzēta ĢD ECHO Lidojumu programma (16. projekts), laikā no 2014. gada maija līdz 2015. gada martam (11 mēnešos) KDR³⁰ pārvadāja vairāk nekā 10 500 cilvēku un 250 tonnu preču. Īstenojot šo līgumu, Komisija nodrošināja partneriem un to pārvadājumiem drošu un ātru piekļuvi attāliem apgabaliem, kurp citādi praktiski nebūtu bijis iespējams nokļūt. Tātad Komisija sniedza humāno palīdzību neaizsargātiem iedzīvotājiem un pildīja vienu no HPĪP galvenajām prioritātēm.

Komisija pielāgojās izmaiņām, bet varētu labāk pamatot piešķirtos laika grafika pagarinājumus

50

Apmēram pusi³¹ no revīzijas izlasē iekļautajiem projektiem īstenoja ilgākā laika posmā nekā sākotnēji plānots (divus līdz sešus mēnešus ilgāk) vai pārsniedza budžetu (sīkāk sk. VI pielikumu). No septiņiem pagarinājumiem bez budžeta palielināšanas piecus piešķīra gadījumos, kad nebija iztērēts budžets, kam par iemeslu bija aizkavēta projekta īstenošana galvenokārt ārēju apstākļu dēļ. Budžeta palielināšanas galvenais iemesls (piecos gadījumos no septiņiem) bija papildu vajadzības, ko izraisīja stāvokļa pasliktināšanās vai stabilizācijas trūkums.

51

Vienā gadījumā galvenais pagarinājuma iemesls bija dot partnerim papildu laiku “organizēt pāreju no Komisijas finansējuma uz citu mehānismu”. Komisija pati partnera iesniegtā grozījuma pieprasījuma novērtējumā atzina, ka “šis projekts nebija prioritāte 2014. gadam”³².

52

Divos gadījumos pagarinājumu piešķīra projektiem, kuri aizkavējās galvenokārt partnera dēļ. Šajos gadījumos Komisija nolēma neatgūt daļu finansējuma un nepiešķirt to citiem projektiem (sk. 48. punktu). Tā vietā Komisija deva partneriem iespēju īstenot projektu tādā apmērā, kādā tas bija iespējams, tādējādi nodrošinot atbalsta nonākšanu mērķī. Tomēr primārais iemesls pagarinājumiem nebija prioritāras vajadzības un neaizsargātība.

Ir tikai ierobežoti pierādījumi tam, kas tiek darīts, lai sasaistītu neatliekamo palīdzību, rehabilitāciju un attīstību

53

Neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste (NPRAS) un attīstības un humānās palīdzības darbību labāka koordinācija ir Komisijas stratēģijā iekļautas politikas prioritātes. Tomēr nebija analizētas potenciālas programmas, kuras varētu savienot vai ieviest reģionā. Piemēram, nav minēta Komisijas iespējamā iesaistīšanās darbā, kas saistīts ar NPRAS veselības jomā stratēģijas izstrādi, lai gan šī stratēģija ir viens no konkrētajiem mērķiem veselības nozarē saskaņā ar Nacionālo indikatīvo programmu atbilstoši 11. Eiropas Attīstības fondam 2014.–2020. gadam attiecībā uz KDR³³.

54

Revidētajā laika posmā bija tikai viens piemērs tam, kā humānās palīdzības projekts ir integrēts veselības programmā, kura izstrādāta saskaņā ar Nacionālo indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam attiecībā uz KDR³⁴. Ugandā bēgļiem piešķir zemes gabalus un zināmas tiesības līdzdarboties vietējā tautsaimniecībā³⁵. Humānās palīdzības atbalsta pakalpojumus, piemēram, veselības aprūpi, izmantoja arī vietējie iedzīvotāji, un tā ir labākā prakse, lai mazinātu vietējo iedzīvotāju noslogojumu un novērstu spriedzi viņu attiecībās ar bēgļiem. Tomēr nebija piemēru tam, ka veidota sinerģija ar attīstības programmām. Tātad varētu gadīties, ka humānā palīdzība aizstāj cita veida ilgtspējīgus risinājumus, tostarp repatriāciju, izmitināšanu citā valstī vai vietējo integrāciju.

55

Humānās palīdzības koordinācijas birojs (OCHA), kas koordinē humāno palīdzību KDR, ir atzinis, ka vairāk jācenšas koordinēt humānās palīdzības sniedzējus ar attīstības veicinātājiem. Šis jautājums tika atzīts par prioritāru jomu 2015. gadam arī KDR humānās palīdzības donoru forumā, tā dēvētajā Humānās palīdzības devēju labās prakses grupā³⁶. Arī nesenā Pasaules Bankas ziņojumā³⁷ ieteikts “attīstības aģentūrām vairāk iesaistīties iedzīvotāju pārvietošanās problēmas risināšanā Lielo ezeru reģionā”.

16Sk. tīmekļa vietni: http://www.inform-index.org/Home

172015. gada humānās palīdzības īstenošanas plāns attiecībā uz ĀLE reģionu, 4. redakcija, 4) punkts (paredzētā ĢD ECHO atbilde), 10. lpp.

18Sākotnējo 2015. gada piešķīrumu ĀLE reģionam palielināja par 2 miljoniem EUR arī tā iemesla dēļ, ka KDR ieceļoja apmēram 80 000 bēgļu no Centrālāfrikas.

19Lielāko daļu finansējuma pieprasījumu iesniedz HPĪP pirmajā redakcijā minētajā orientējošajā termiņā, kas parasti ir gada nogalē vai nākamā gada sākumā.

201) Pielāgošana ar dzimumu un vecumu saistītām īpašajām vajadzībām, 2) izturētspējas pasākumu integrācija, apzinot iespējas samazināt iespējamo risku neaizsargātiem iedzīvotājiem un nostiprināt to iztikas spējas. Te ir sasaiste ar Komisijas ieteikumu partneriem jau no sākuma izpētīt iespējas veidot sinerģiju ar attīstības pasākumiem un valsts struktūrām un papildināt to darbu, 3) aizsardzības pasākumu integrācija ar mērķi mazināt apdraudēto cilvēku un grupu fizisko un psiholoģisko nedrošību.

21Arī Komisijas Iekšējās revīzijas dienests ir minējis vāju un nepilnīgu projektu novērtējumu savā 2014. gada 19. jūnija revīzijas ziņojumā par finansēšanas nolīgumiem, kuri noslēgti ar ANO struktūrām un citām starptautiskajām organizācijām.

22Izņēmumi ir jāpamato, kā tas bija darīts divos revīzijas izlasē iekļautos projektos.

23Viens galīgais ziņojums revīzijas beigās vēl nebija iesniegts.

24Vienā gadījumā ĢD ECHO nebija ievērojis galīgā ziņojuma izskatīšanas termiņu, tāpēc nespēja izsūtīt informācijas pieprasījumu.

25Pārtikas palīdzība bēgļiem Tanzānijas ziemeļrietumos un Nometņu ad hoc pārvaldība un koordinācija KDR.

26Revidētajos 20 projektos kopā bija veikti 33 apmeklējumi uz vietas. Deviņu apmeklējumu uzraudzības ziņojumos iekļautie komentāri bija ierobežoti.

27Vienu projektu uzskatīja par neapmierinošu.

282015. gadā nākamā gada iemaksu samazināja vismaz diviem partneriem.

29Piemēram, 2015. gadam rīkotajā atlases procesā ĢD ECHO noraidīja trīs finansējuma pieprasījumus daļēji tāpēc, ka ģenerāldirektorāts, pildot uzraudzības funkciju, bija konstatējis iepriekš finansēto projektu īstenošanas problēmas.

30Atbilstoši līgumam kravu un palīdzības sniegšanā iesaistīto operatoru pārvadājumus sniedz arī Kenijā un vajadzības gadījumā arī citviet (Mali, Čadā u. c.).

31Desmit no 20 projektiem. Nav ņemti vēra palielinājumi, kas saistīti ar maksājumu apropriāciju trūkumu 2014. gadā. Visus pagarinājumus oficiāli noformēja līgumu grozījumos.

326. projekts. Citāts no ĢD ECHO uz vietas norīkotā tehniskā asistenta novērtējuma par partnera grozījumu pieprasījumu.

33Sk. Nacionālās indikatīvās programmas 2014.–2020. gadam 10.–12. lpp.

342015. gada HPĪP bija norādīts, ka Komisija 2014. gadā turpināja projekta finansēšanu ar humānās palīdzības līdzekļiem līdz laikam, kad būs noslēgts nolīgums par attīstības palīdzības finansēšanu.

35Uganda citās valsts daļās uzņem arī Dienvidsudānas un Centrālāfrikas bēgļus, kas neietilpa revīzijas tvērumā. Revidentu komentāri te attiecas uz Kongo bēgļu nometnēm.

36Sīkāk sk. http://www.ghdinitiative.org/.

37http://documents.worldbank.org/curated/en/2015/01/24356083/forced-displacement-great-lakes-region”, sk. 11. lpp.

Secinājumi un ieteikumi

56

Kopumā Komisija efektīvi pārvaldīja humāno palīdzību, kas sniegta konfliktu skartajiem Āfrikas Lielo ezeru reģiona iedzīvotājiem. Vajadzību novērtējums bija kārtīgi izstrādāts, un pieņemtā pieeja paredzēja pietiekamu elastību, lai pielāgotos stāvokļa izmaiņām konflikta skartajās vietās. Bija pieejams papildu finansējums ārkārtas stāvokļiem, piemēram, pēc krīzes Burundi. Revidētajos projektos lielākoties sekmīgi bija risinātas steidzamas vajadzības.

57

Revidenti konstatēja dažas nepilnības, dažas no kurām ir saistītas ar nepietiekamu pārredzamību projektu cikla svarīgos posmos. Lai gan Komisijas administrētā projektu vadības informācijas sistēma sniedz noderīgus datus par projektu ciklu, tomēr dažās konkrētās jomās trūkst nepieciešamās informācijas.

58

Reģiona galvenās prioritātes noteica, pamatojoties uz vajadzību novērtējumiem, un finansējumu piešķīra atbilstoši šīm prioritātēm. Tomēr nebija iespējams noteikt, vai atlasītos priekšlikumus īstenoja prioritāros apvidos, jo sīkāka sarindošana prioritārā secībā nebija dokumentēta. Tāpat trūka pierādījumu tam, ka projektu priekšlikumu apstiprināšanā bija piemēroti visi attiecīgie kritēriji un vispārējie principi, jo šo procesu nedokumentēja pārredzamā veidā. Sistēmā nebija pietiekamas informācijas, kas ļautu novērtēt projektu salīdzinošās priekšrocības un noteikt, vai atlasīja vispiemērotākos projektus.

1. ieteikums
Komisijai jāuzlabo atlases procedūras pārredzamība

Skaidri jādokumentē atlases procesa svarīgie posmi, lai varētu uzskatami parādīt, ka atlasa vispiemērotākos priekšlikumus, un lai nodrošinātu atlases procesa pārredzamību. Šis ieteikums izpildāms līdz nākamajam atlases posmam.

59

Turklāt netika izvērtēti priekšlikumiem pievienotie budžeti, lai novērtētu izmaksu pamatotību. Faktiski dažos gadījumos iesniegtie budžeti nederēja novērtējuma veikšanai. Tam ir sekas ne tikai projekta apstiprināšanas posmā, bet arī turpmākajos posmos kontroles nolūkos nav iespējams pamatoti analizēt izmaksas.

2. ieteikums
Pirms projektu pieņemšanas labāk jāanalizē priekšlikumu izmaksas

Komisijai jāpievērš lielāka uzmanība ierosinātajām projektu izmaksām un visos gadījumos jāizvērtē to pamatotība. Šajā saistībā Komisijai jāuzstāj, lai parteri iesniegtu budžetus, kuri ietvertu analīzei vajadzīgo informāciju. Jāievieš īss pārbaudāmo punktu saraksts, ar kuru varētu pierādīt šo kontroles prasību ievērošanu. Šis ieteikums izpildāms līdz nākamajam atlases posmam.

60

Ņemot vērā darbību iedabu, ieviestais uzraudzības satvars ir apmierinošs, jo ir atrasts līdzsvars starp ĢD ECHO informācijas vajadzībām un nepieciešamību mazināt administratīvo slogu. Tomēr partneri starpposma un galīgajos ziņojumos informāciju bieži sniedza ar kavēšanos, kas mazināja Komisijas spēju ātri risināt apzinātās problēmas un gūt pieredzi turpmākai plānošanai. Kaut arī bija liecības par to, ka reizēm ir sekots problēmu risināšanai, tomēr par to nebija pārliecības, jo problēmas un to risinājumi nebija sistemātiski dokumentēti. Uzraudzības svarīgs aspekts ir darbinieku klātbūtne uz vietas, kas noder gan partneriem, gan Komisijai. Taču uz vietas norīkoto darbinieku ziņojumos reizēm nebija apzināti svarīgi jautājumi. Kopumā uzraudzība ir piemērota, bet ir vajadzīgas pamatīgākas pēcpārbaudes.

3. ieteikums
Komisijai jāsniedz skaidra informācija par to, kādā apmērā tiek atrisinātas pēcpārbaudāmas problēmas

Līdz šā gada beigām jāpārskata katra projekta vadības dokuments, lai tajos iekļautu vajadzīgos elementus, ar kuriem tiktu apzināti risināmi jautājumi un atzīmēti attiecīgi veiktie pasākumi.

4. ieteikums
Partneru un uz vietas norīkoto darbinieku uzlaboti ziņojumi nodrošinātu tūlītēju rīcību

Partneriem nemitīgi jāatgādina pienākums sagatavot visaptverošus un savlaicīgus ziņojumus. Jāizstrādā Komisijas darbinieku apmeklējumiem uz vietas paredzētas kontrollapas, kuras aptvertu svarīgākos jautājumus. Šis ieteikums izpildāms līdz šā gada beigām.

61

Netiek novērtēta Humānās palīdzības īstenošanas plāna (HPIP) vispārējā izpilde, tātad pieredze, ko varētu gūt no plāna stiprajiem un vājajiem punktiem, netiek apzināta turpmākai izmantošanai. Turklāt šāds novērtējums sniegtu noderīgu kopsavilkuma informāciju vadības nolūkiem. Revidenti konstatēja arī, ka pēdējos gados nav veikts Lielo ezeru reģiona novērtējums.

5. ieteikums
Komisijai jāievieš vispārēja ziņošanas sistēma par HPĪP īstenošanu

Komisijai jāievieš ziņošanas sistēma HPĪP līmenī, kas sniegtu informāciju par galvenajiem rezultātiem un iznākumu, svarīgāko gūto pieredzi un labāko praksi, ko varēs piemērot nākamo gadu HPĪP. Komisijai jārisina ari stratēģiski jautājumi, piemēram, kādu pieeju izvēlēties ieilgušas krīzes gadījumā.

62

Kopumā revidētajā projektu izlasē sasniegtie rezultāti bija apmierinoši. Taču viens no partneriem bija iztērējis lielāko daļu budžeta, kaut arī bija sasniegta tikai neliela procentuālā daļa no dažiem plānotajiem rezultātiem. Reizēm nebija skaidra pamatojuma laika grafika pagarinājumam un papildu budžetiem. Attiecībā uz Komisijas pašas rezultātu novērtējumu dažos gadījumos no pieejamās informācijas nebija skaidrs, kā Komisija nonākusi pie secinājumiem.

6. ieteikums
Komisijai skaidri jāsasaista projektā sasniegtie rezultāti ar novērtējumu, ko izmanto par pamatu maksājumam

Komisijai labāk jāizstrādā, jāstrukturē un jādokumentē tikai daļēji sekmīgu darbību novērtējumi un pirms galīgā maksājuma pilnvarošanas skaidri jāsasaista sasniegtie rezultāti un vispārējais secinājums par projektu. Šis ieteikums izpildāms, cik drīz iespējams.

7. ieteikums
Skaidri jāpamato projektu laika grafika pagarinājumi un papildu finansējums

Komisijai skaidri jāpamato partneriem piešķirtais papildu finansējums un laika grafika pagarinājumi un stingri jāreaģē uz visiem rezultātu nesasniegšanas gadījumiem. Šis ieteikums izpildāms saistībā ar visiem turpmākajiem pagarinājuma pieprasījumiem.

63

Lai gan neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste ir Komisijas skaidri noteikta politika, nav daudz pierādījumu par tās īstenošanu praksē. Patiesībā drīzāk ticams, ka humāno palīdzību izmantos gadījumos, kad piemērotāki būtu citi ilgtspējīgi risinājumi, tostarp repatriācija, izmitināšana citā valstī vai vietējā integrācija.

8. ieteikums
Komisijai par prioritāti jāizvirza neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste.

Jāizmanto visas iespējas sasaistīt neatliekamo palīdzību, rehabilitāciju un attīstību. Tas nozīmē, ka šim apsvērumam jāpievērš liela uzmanība plānošanas procesa svarīgos posmos.

Šo ziņojumu 2016. gada10. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

Āfrikas Lielo Ezeru reģiona karte

II pielikums

KDR bēgļi 2016. gada sākumā

Avots: http://data.unhcr.org/drc/regional.php

III pielikums

Burundi bēgļi 2016. gada 26. janvārī

©UNHCR, ANO Kartogrāfijas nodaļa, Autors: UNHCR Reģionālais apkalpošanas centrs (Nairobi). Avots: http://data.unhcr.org/burundi/regional.php (sk. iedaļu “Kartes” (“Maps”)).

IV pielikums

Revidēto projektu saraksts

a)Turpinās reģionālā projekta ietvaros.

b)Projekts tiek turpināts, bet kopš 2015. g. ar citu partneri; īstenotājpartneris paliek tas pats.

 Vēl nav veikts galīgais maksājums, summa joprojām provizoriska.

V pielikums

Revidētie starpposma un galīgie ziņojumi

VI pielikums

Revidēto projektu grozījumi

 Budžeta palielinājums, kam par iemeslu ir maksājumu apropriāciju trūkums 2014. gadā.

 Pagarinājums gadījumos, kad projekta nobeiguma daļā vēl ir pieejami līdzekļi.

 Budžeta palielinājums, kam par iemeslu ir jaunas/papildu vajadzības.

 Projekti, kuriem palielināts finansējums un/vai piešķirts pagarinājums.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

V

Varētu būt lietderīgi sagatavot vairāk oficiālu dokumentu par atbilstību obligātajiem kritērijiem. Tomēr pastāvīgi notiek ģeogrāfisko prioritāšu precizēšana, Komisijas uz vietas norīkotajiem darbiniekiem piedaloties humānās palīdzības koordinēšanas forumos un katru nedēļu rakstveidā sniedzot atjauninātu informāciju par humāno situāciju. Visbeidzot, Komisija analizē kopējās budžeta struktūras pamatotību un pilnīgumu, un atbilstību piedāvātajām darbībām.

VI

Visu Komisijas noteikto saziņas kanālu un uzraudzības rīku dēļ nevar noteikt sistemātisku saikni starp novēlotu ziņojuma iesniegšanu un problēmu novēlotu noteikšanu.

VII

Attiecībā uz laika grafika pagarinājumu jeb termiņa pagarinājumu un papildu budžetu pamatotību Komisija norāda, ka attiecībā uz katru projekta grozījumu FichOp¹ ir iekļauts pamatojums projekta termiņa pagarināšanai atbilstoši piemērojamām procedūrām.

VIII

Lai gan ir atzīts, ka tā aizvien ir prioritāte, ierobežojumi saistībā ar NPRAS īstenošanu KDR ir būtiski, un tie ir jāatzīst. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD (DEVCO) un Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD (ECHO) cieši sadarbojas, lai nodrošinātu NPRAS un apmainītos ar informāciju par humāno situāciju dažādās teritorijās, kā rezultātā, piemēram, tika izstrādāta KDR NPRAS veselības programma 11. EAF ietvaros.

Apsvērumi

17

Kopš 2016. gada izglītība ārkārtas situācijās ir kļuvusi par humānās palīdzības intervenču prioritāti visā pasaulē ar piešķirtiem 4 % kopējā budžeta.

Nepietiekama pārredzamība projektu atlases posmā

Komisija uzskata, ka problēma ir nepietiekama oficiālā dokumentācija, nevis nepietiekama pārredzamība.

26

Pastāvīgi tiek precizētas ģeogrāfiskās prioritātes, mūsu jomas ekspertiem piedaloties visos humānās palīdzības koordinēšanas forumos. Turklāt katru nedēļu tiek rakstveidā sniegta atjaunināta informācija par humāno situāciju, kura papildina informāciju no jaunākajiem situācijas atjauninājumiem plānošanas uzdevumā.

Ņemot vērā Komisijas līdzdalību jomā, ciešo sadarbību ar citām iesaistītajām pusēm un skaidros ieceļošanas kritērijus Komisijas intervenču gadījumā (iedzīvotāji, kas izvietoti bruņota konflikta dēļ, radot akūtas humānās palīdzības vajadzības), nav šaubu, ka atlasītie projekti atbilst augstākās prioritātes jomām. Tomēr visi prioritārā jomā iesniegtie projekti netiek sistemātiski atlasīti, ja nav izpildīts kāds cits obligātais kritērijs un/vai ja ir nepietiekams finansējums.

Turklāt Komisija izvēlas arvien vairāk partneru, lai būtu gatava ārkārtas situācijām un varētu reaģēt plašās ģeogrāfiskajās teritorijās, lai sniegtu pārskatu par visiem “karstajiem punktiem”, kuri rodas KDR austrumos gada laikā.

29

FichOp pamatnostādnēs, ko vadība apstiprināja 2016. gada martā, ir sniegtas norādes par ierosināto analīzi, lai pamatotu secinājumus, par kuriem ziņos.

Attiecībā uz vispārējiem principiem, kuri nebija sistemātiski izvērtēti, Komisija uzsver, ka dzimuma un vecuma/aizsardzības rādītāji tika ieviesti tikai nesen un tie ir obligāti attiecīgi no 2014. gada jūlija un 2015. gada janvāra. Tomēr Revīzijas palātas veiktā izlase (visi, izņemot vienu projektu, ko sāka līdz 2014. gada 1. jūlijam) atbilst laika periodam, kad šie rādītāji vēl nebija ieviesti.

Attiecībā uz aizsardzību tikai pavisam nelielā skaitā gadījumu komponente nebija skaidri izvērtēta pieprasījuma novērtējumā.

30

Attiecībā uz projektu finansējuma pieprasījumiem pievienoto budžetu detalizētību Komisija uzskata, ka partneru iesniegtā budžeta detalizētība ir pietiekama, lai novērtētu ierosināto izmaksu pamatotību. Detalizētība ir noteikta vispārējos nosacījumos un Partnerības pamatnolīguma pamatnostādnēs, kā arī Finanšu un administratīvajā pamatnolīgumā.

Komisija cita starpā analizē kopējo budžeta struktūru un atbilstību ierosinātajai darbībai. Komisijas dienesti analizē budžeta (un sadalījuma) pamatotību un pilnību, kā arī atbilstību ierosinātajām darbībām, izmantojot vēsturiskos standartus, ja tādi ir pieejami, vai vietējā tirgus informāciju.

31

Skatīt Komisijas atbildi par 30. punktu.

33 b)

Komisija vēlas piebilst, ka gandrīz puse revidēto projektu ir uzraudzīti divreiz.

36

Starpposma ziņojumu novēlota iesniegšana sistemātiski neierobežo Komisijas spēju risināt apzinātās problēmas. Patiesi, citu saziņas kanālu un uzraudzības rīku dēļ nevar noteikt sistemātisku saikni starp ziņojumu novēlotu iesniegšanu un tādu problēmu risināšanu, kuras var apzināt vēl pirms starpposma ziņojumu saņemšanas.

Komisijai ir kopēja uzraudzības sistēma, kas ietver apmeklējumus uz vietas. Šie regulārie humānās palīdzības ekspertu apmeklējumi uz vietas ir svarīgākais rīks, novērtējot, vai paredzamās darbības/rezultāti ir efektīvi un atbilst plāniem (reālo datu pārbaude). Šos apmeklējumus uz vietas papildina pastāvīgs dialogs ar partneriem, kas darbojas uz vietas. Tā kā ir šī klātbūtne uz vietas, partneris ātri apzina un uzrauga jebkuru problēmu.

39

Laikā, kad Komisijas darbinieki īsteno apmeklējumus uz vietas, ne vienmēr ir pieejami finanšu dati. Ar to izskaidrojams, kāpēc FichOp lielākoties netiek ziņots par “finanšu izpildi”. Komisija apdomās, kā varētu risināt šo jautājumu.

3. izcēlums. Piemēri par to, kā ziņojumos par apmeklējumiem uz vietas nav pienācīgi analizētas konstatēto problēmjautājumu sekas

Katangā īstenotā vairāku donoru ANO pārtikas nodrošinājuma projekta gadījumā darbības budžeta uzraudzība notiek valsts, nevis provinču līmenī. ANO aģentūra pieprasa finansējumu visu gadu. Citu donoru iemaksas ir pastāvīgas un attīstās regulāri visu gadu, tāpēc tikai gada beigās partneris var nosaukt kopējo darbības budžetu, kad ir reģistrētas visas iemaksas. Tāpēc laikā, kad Komisijas darbinieki īstenoja apmeklējumu uz vietas, finanšu dati nebija pieejami, un tāpēc nebija iespējams izdarīt secinājumu par šo aspektu.

Turklāt vairāku donoru darbībā tiek piemēroti Finanšu un administratīvā pamatnolīguma noteikumi. Šādos gadījumos darbības kopējās attiecināmās izmaksas, kas ir minētas īpašajos nosacījumos, tiek uzskatītas par aplēsi, kas šīs darbības īstenošanas laikā var mainīties, t. i., ja citu donoru iemaksa netiek veikta. Izmaiņas kopējā darbības budžetā pašas par sevi neizraisīs nekādas izmaiņas Komisijas iemaksā. Tāpēc partneris oficiāli neinformēja Komisiju par izmaiņām kopējā darbības budžetā, un tam nebija pienākuma iesniegt izmaiņu pieprasījumu. Vairāku donoru darbībās ar SO vai ANO iestādēm partneris var atjaunināt rādītājus vienpusēji nākamajā ziņošanas posmā, lai atainotu izmaiņas budžetā.

40

Pašreizējās revīzijas stratēģijas termiņš beidzās 2015. gada beigās, bet jaunā revīzijas stratēģija 2016.–2020. gadam (tostarp jaunā izlases veidošanas metodoloģija) ir procesā, lai to apstiprinātu ECHO augstākā vadība. Patiesi, ar jauno metodoloģiju cenšas panākt lielāku sinerģiju ar uzraudzības sistēmu jeb satvaru, jo īpaši ņemot vērā partneru riska analīzi un operatīvo vienību veiktās darbības.

42

2016. gadā bija paredzēta vērtēšana KDR, bet pēc pašreizējās lietderības revīzijas tā vairs nav prioritāte. Iespējams, ka to pievienos 2017. gada vērtēšanas programmai.

44

Ir skaidrs, ka šajā jautājumā būs vajadzīga zināma pielāgošanās pašreizējai informācijas sistēmai (APPEL), un Komisija meklēs iespējas, kā novērst šo nepilnību.

47

FichOp pamatnostādnēm, ko Komisija apstiprināja 2016. gada martā, patiesi, būtu jāuzlabo novērtējumā iekļautās informācijas atbilstība.

48

Procedūra Komisijas iemaksas samazināšanai sliktas/daļējas/novēlotas īstenošanas dēļ ir izmantota reti.

Ir grūti precīzi un rūpīgi novērtēt, vai neapmierinošie rezultāti ir sliktas darbības dēļ vai ir saistīti ar kontekstu (izmaiņām kontekstā, nepietiekamas piekļuves dēļ, drošības un loģistikas ierobežojumu dēļ).

Jaunā 2014. gada Finanšu un administratīvā pamatnolīguma noteikumos ir paredzēts, ka Komisija var samazināt dotāciju, ja darbība nav īstenota vai ir īstenota slikti, daļēji vai novēloti. Komisija ir uzlabojusi un izskaidrojusi iekšējās procedūras, lai pārliecinātos, ka jebkurš samazinājums ir juridiski pamatots un samērīgs ar neizpildes smagumu un apmēru. Ja rezultāti nav sasniegti, AOSD iesniegtajam apliecinājumam “apstiprināts pareizi” pievieno pielikumu, kurā pamato iemaksas samazinājumu nepilnīgi veiktas darbības dēļ, vai pamatojumu ar force majeure argumentiem.

Tomēr pastāv ļoti mazs risks, ka nepilnīgi veiktas darbības procedūra varētu izraisīt budžeta līdzekļu zudumu, jo līdzekļus, kuri, iespējams, varētu atbrīvoties, var darīt pieejamus citiem projektiem attiecīgā HPĪP īstenošanas laikā (24 mēnešos). Līdzekļu, kuri, iespējams, varētu atbrīvoties, atkārtotas izmantošanas spēju pārbauda pēc ECHO īstenošanas rādītāja, kas nemainīgi ir aptuveni 98 % gadu no gada.

5. izcēlums. Nometņu ad hoc pārvaldība un koordinācija KDR (18. projekts)

Summa 57 300 euro tika aprēķināta, pamatojoties uz kopējām 3. rezultāta izmaksām (572 998 euro), kas ir daļēji sasniegts rezultāts novēlotās īstenošanas dēļ. Komisija piemēroja neefektīvas darbības likmi 10 % apmērā papildus atskaitītajām neattiecināmajām izmaksām.

Patiesi, ar partneri tika noslēgts līgums nākamajā gadā, jo tas ir Camp Coordination and Camp Management (CCCM) pilnvarotais pārstāvis valsts līmenī un tādējādi svarīgs partneris, risinot iedzīvotāju pārvietošanas jautājumus konfliktu teritorijās. Tomēr Komisija pieņēma lēmumu samazināt savu iemaksu, taču saglabāt zināmu atbalstu stratēģisku iemeslu dēļ.

51

Tas, ka gadu no gada ir būtiski samazinājies ar bēgļiem saistīto tiesvedību skaits (no 250 000 līdz mazāk nekā 70 000 cilvēkiem), lika Komisijai racionalizēt savu atbalstu ar vadošās aģentūras starpniecību (tiesvedību skaita samazināšanās, tādējādi arī finansēto partneru skaita samazināšanās).

Tomēr, tā kā Komisijas atbalsts šīs darbības partnerim tika piešķirts jau vairākus gadus, bija vēlama raitas izstāšanās/pārņemšanas stratēģija ar vadošo aģentūru, lai ierobežotu negatīvo ietekmi, kāda varētu būtu attiecībā uz atbalsta saņēmējiem (nodrošinot veselības pamatpakalpojumu nepārtrauktību). Ņemot vērā šo, 2013. gada HPĪP tika ieviestas izmaiņas, pagarinot līgumu vēl uz 6 mēnešiem ar papildu finansējumu 450 000 euro no pieejamiem līdzekļiem.

52

Darbības pagarināšanu galvenokārt noteica primārās vajadzības un neaizsargātība. Stimuli šo pagarinājumu piešķiršanai vienmēr ir bijuši saistīti ar atbalsta saņēmēju vajadzībām — dodot papildu laiku partnerim, Komisija ir skaidri noteikusi par prioritāti atbalsta saņēmēju neatliekamo vajadzību apmierināšanu. Ja būtu izvēlēta finansējuma atgūšana vai piešķiršana citiem projektiem, tiktu patērēts pārāk daudz laika un pašreizējās vajadzības nebūtu apmierinātas. To neizskatīja kā reālu iespēju.

53

Komisijas humānās palīdzības un attīstības ģenerāldirektorāti cieši sadarbojas, izskatot visas iespējas, kā nodrošināt NPRAS, un parasti dalās informācijā par humāno situāciju dažādās KDR teritorijās. Tā vēl aizvien ir prioritāte Komisijas līmenī, taču ar NPRAS īstenošanu saistītie ierobežojumi ir būtiski KDR kontekstā.

Attiecībā uz KDR Komisija darbojas attīstības jomā atbilstoši Kotonū nolīgumam, KDR esot vadošajā lomā un nosakot prioritātes. Vienīgā nozare, kur ir teorētiska iespējamā saikne ar Komisijas humāno palīdzību, ir veselība. Valdības politika ir koncentrēt attīstības un divpusējo palīdzību novārtā atstātajās teritorijās, kur nenotiek konflikti, jo šķiet, ka tās ir starptautisko dalībnieku pamestas salīdzinājumā ar konflikta skartajām teritorijām austrumos. Pievēršanās šīm teritorijām ir dabiska reakcija no attīstības veicinātāju un valsts iestāžu viedokļa, jo tās sniedz stabilitāti un drošību, nerada riskus, ka projekti tiks pamesti vardarbības dēļ. Tāpēc ir lielāka varbūtība, ka ieguldījumiem stabilās teritorijās būtu lielāka ietekme uz nabadzības samazināšanu. Turklāt pareizi tiek uzskatīts, ka konflikta teritorijas austrumos (kur ir koncentrēta Komisijas sniegtā humānā palīdzība) gūst labumu no vairāku humāno kopienu klātbūtnes (NVO), taču pārējā teritorijā darbojas tikai dažas organizācijas, lai risinātu strukturālās problēmas un hronisko nabadzību. Nevar gaidīt, ka Komisija sāks sarunas par NPRAS jomās, kurās pastāv vidēja termiņa risks, ka projekti tiks pamesti vai tos būtiski ietekmēs ārkārtas situācija. Pēdējos piecos gados vienīgā teritorija austrumos, kur ir piedzīvota salīdzinoša stabilitāte, ir bijušās Svētās pretošanās armijas (LRA) skartās teritorijas Augšvelē un Lejasvelē (Austrumprovinces ziemeļu daļa), kas ir tieši tā vieta, kur Komisijas dienesti apsprieda veiksmīgu NPRAS pāreju. Pārējās teritorijās KDR austrumā daļā, kur tiek sniegta Komisijas humānā palīdzība, turpinās nestabilitāte, un mēs kartē nevaram parādīt nevienu teritoriju, kur ilgāk nekā gadu nepārtraukti nedarbotos bruņotas grupas, nenotiktu slepkavības un/vai cilvēku pārvietošana.

Tāpēc šādā situācijā iespējas ir ierobežotas, taču, ja tiek izpildīti ģeogrāfiskie nosacījumi (teritorijas kļūs stabilas), ir nodrošināta atbilstība valdības prioritātēm/ prioritārajām nozarēm (veselība) un prioritārajām teritorijām (Austrumkasai, Lomami, Centrālā Kasai, Ziemeļkivu, Ituri, Augšvele, Centrālā Kongo), NPRAS tiek ļoti atbalstīta. Šāds scenārijs patiesi īstenojās vienu reizi revīzijas laikā (skatīt iepriekš).

Nesen DEVCO un ECHO līdzdalība apspriešanā par atbalsta piešķiršanu Panzī slimnīcai Dienvidkivu provincē materializējās 3 miljonus euro vērtā DEVCO projektā (finansēts no programmas “Vispārēji sabiedriskie labumi un problēmas”). Šīs darbības mērķis būs pielāgot EAF valsts veselības programmas atbalstīto centru vispārējo slimnīcu standartiem, lai nākotnē to, iespējams, varētu pievienot.

Citas NPRAS iniciatīvas tiek īstenotas teritorijās, kur nenotiek konflikti (pārtikas nodrošinājuma nozarē Kasai provincēs un veselības un ūdens nozarē holēras skartajās teritorijās).

54

Ņemot vērā situāciju, kāda pārsvarā ir KDR austrumos, jo īpaši drošības ziņā, līdz šim nebija iespējams īstenot vairāk par vienu NPRAS projektu (veselības jomā). Tomēr Komisija turpinās izmantot jebkuru NPRAS iespēju (piemēram, ES delegācijas KDR apsvērtā iniciatīva Dienvidkivu atbalstīt Panzī slimnīcu vai misija Ziemeļkivu). Komisija ir nolīgusi speciālistu veselības jomā, lai turpinātu meklēt visas iespējamās NPRAS vietas.

Attiecībā uz Ugandu Komisija norāda, ka Ugandas valdība ir izstrādājusi attīstības plānu, kurā ir iekļauti bēgļi un kurš apvieno humānās palīdzības jomas dalībniekus un attīstības veicinātājus, lai meklētu ilgtermiņa risinājumus bēgļiem, tostarp kopienām, uz kurām pārceļas bēgļi.

55

Tas, ka šis jautājums vēl nav atrisināts un ir prioritārs katru gadu, liecina, ka ir daudz ierobežojumu/izaicinājumu, kas traucē.

Vairākas pieredzējušu ekspertu paaudzes attīstības un humānās palīdzības jomā ir smagi strādājušas, lai atrisinātu šo jautājumu, taču bez lieliem panākumiem. Pēdējos divos gados pat MONUSCO ar īpaši paredzētu stabilizēšanas struktūrvienību izstrādā plānus un organizē tikšanās saistībā ar to teritoriju “stabilizēšanu”, kuras ir atbrīvotas no M23 nemierniekiem, un tai nav neviena projekta, kuru parādīt, nemaz nepieminot to, ka bijušās M23 teritorijas pašlaik ir daļa no visnedrošākajām vietām, kur strādā palīdzības sniedzēji (un pat mazāk piemērotas attīstības veicinātājiem, kuriem ir zemāks riska uzņemšanas slieksnis).

Pamatā esošās problēmas, kuras kavē NPRAS virzību, ir tās pašas, ko ir konstatējuši dažādi Komisijas dienesti; konflikta situācija, nedrošība un iedzīvotāju pārvietošana, kas neveicina darbības attīstības jomā. NPRAS ir iespējams īstenot tikai tad, ja ir izpildīts minimālais daudzums nosacījumu un konflikta teritorijās, kur darbojas ECHO, šie nosacījumi nepastāv.

Secinājumi un ieteikumi

57

Komisija uzskata, ka problēma ir nepietiekama oficiālā dokumentācija, nevis nepietiekama pārredzamība.

1. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Tā uzskata, ka problēma ir nepietiekama oficiālā dokumentācija, nevis nepietiekama pārredzamība.

Komisija jau ir veikusi pasākumus šajā saistībā, 2016. gada martā apstiprinot FichOp pamatnostādnes. Tiks arī izstrādāta pastāvīgas apmācības programma, lai nodrošinātu, ka personāls ir informēts un spējīgs ievērot šīs pamatnostādnes.

59

Partneru iesniegto budžetu detalizētība ir noteikta vispārējos nosacījumos un Partnerības pamatnolīguma pamatnostādnēs. Detalizētības līmenis ir uzskatāms par pietiekamu, lai novērtētu ierosināto izmaksu pamatotību. Informācijas daudzuma palielināšanai nebūtu reālas pievienotās vērtības.

2. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

No vienas puses, Komisija norāda, ka budžets atbilstoši tā definīcijai vispārējos nosacījumos un pamatnostādnēs Partnerības pamatnolīguma un Finanšu un administratīvā pamatnolīguma partneriem, ir pietiekami detalizēts, lai novērtētu rezultātu sasniegšanai vajadzīgo izmaksu pamatotību. Komisijas dienesti jau analizē budžeta (un sadalījuma) pamatotību, pilnību un atbilstību ierosinātajām darbībām, izmantojot vēsturiskos standartus, ja tādi ir pieejami, vai vietējā tirgus informāciju.

No otras puses, var būt nepieciešams pārbaudāmo punktu saraksts šīs analīzes dokumentēšanai vai īsas pamatnostādnes par novērtēšanu.

60

Partneru novēloti sniegtā informācija sistemātiski neierobežo spēju ātri risināt apzinātās problēmas un gūt pieredzi turpmākai plānošanai. Partnervalstīs izveidoto Komisijas saziņas kanālu un uzraudzības rīku dēļ nevar noteikt sistemātisku saikni starp novēlotu ziņojuma iesniegšanu un problēmu agrīnu apzināšanu. Regulārie Komisijas darbinieku apmeklējumi uz vietas ir rīks, ar kuru var novērtēt, vai paredzamās darbības/rezultāti ir efektīvi un atbilst plāniem (reālo datu pārbaude). Šos apmeklējumus uz vietas papildina pastāvīgs dialogs ar partneriem, kas darbojas uz vietas.

3. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam un meklēs iespējas, kā uzlabot iekšējo ziņošanas sistēmu šajā saistībā.

4. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam par to, ka pēc uzraudzības apmeklējumiem ir jāsagatavo svarīgāko jautājumu sistemātisks novērtējums. FichOp pamatnostādnēs, ko ieviesa 2016. gada martā, ir sadaļa par norādēm par uzraudzības veikšanu Komisijas darbiniekiem, kuri veic uzraudzības apmeklējumus. Ir plānots organizēt mācību sesijas, lai veicinātu un nodrošinātu šo pamatnostādņu sistemātisku izmantošanu. Tomēr tiek uzskatīts, ka ir lieki ieviest kontrollapu.

61

2016. gadā bija paredzēta vērtēšana KDR, bet pēc pašreizējās lietderības revīzijas tā vairs nav prioritāte. Iespējams, ka to pievienos 2017. gada vērtēšanas programmai.

5. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam un meklēs iespējas, kuras atbilstu ieteikuma mērķim, ņemot vērā kopējās ziņošanas struktūras efektivitāti.

6. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam un uzskata, ka tā jau ir veikusi pasākumus šajā saistībā, 2016. gada martā apstiprinot FichOp pamatnostādnes. Patiesi, pamatnostādnēm būtu jāuzlabo novērtējumā iekļautās informācijas atbilstība un jāizveido vajadzīgā saikne starp sasniegtajiem rezultātiem un vispārējo secinājumu.

7. ieteikums

Komisija piekrīt, ka ir vajadzīgs skaidrs pamatojums papildu finansējumam un termiņa pagarinājumam. Patiesībā piemērota sistēma jau pastāv. Visi termiņa pagarinājumi un papildu finansējums projektiem ir apstiprināti, ņemot vērā partnera sniegto pamatojumu. Pamatojuma novērtējums, ko veic darbinieki uz vietas un centrālajos birojos, beigās tiek reģistrēts FichOp, lai to varētu apstiprināt vadība.

8. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam noteikt par prioritāti neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaisti un veltīs savus pūliņus tam, lai veiktu konkrētas darbības šajā saistībā.

Kaut arī Komisijas darba kārtībā šis kopējais mērķis ieņem augstu vietu, KDR īpašā situācija padara šo mērķi ļoti grūti sasniedzamu, jo ierobežojumi ir gandrīz nepārvarami.

1FichOp (“fiche opérationnelle”) ir Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD (ECHO) izmantots rīks, ar ko dokumentē visus galvenos operatīvās analīzes aspektus un jomas ekspertu, ierēdņu, ierēdņu palīgu un finanšu darbinieku veiktos turpmākos pasākumus attiecībā uz humāno palīdzību visā palīdzības ciklā un ko vēlākā posmā izmanto statistiskiem mērķiem un revīzijas izsekojamībai. Tas ir minēts šā ziņojuma 28. punktā.

QJ-AB-16-014-LV-E    ISSN 1977-5717

Revidenti secina, ka Komisija kopumā efektīvi pārvaldīja humāno palīdzību, ko sniedz konfliktu skartajiem Āfrikas Lielo ezeru reģiona iedzīvotājiem.
Finansējumu piešķīra labi noteiktām galvenajām prioritātēm, bet trūka skaidrības vēlāk, kad noteica sīkākas prioritātes un atlasīja projektus. Nebija iespējams noteikt, vai bija izraudzīti vispiemērotākie projekti.
Kopumā Komisijas veiktā uzraudzība bija pienācīga, lai gan tā būtu varējusi labāk izmantot iegūto informāciju. Ņemot vērā sarežģīto stāvokli reģionā, lielākajā daļā pārbaudīto projektu bija sasniegti apmierinoši rezultāti.