EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxemburg

LUXEMBURG

Puh. +352 4398-1

Tiedustelut: eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx

Verkkosivut: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).

Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5123-7 | ISSN 1831-0958 | doi:10.2865/589979 | QJ-AB-16-015-FI-C
PDF | ISBN 978-92-872-5091-9 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/84177 | QJ-AB-16-015-FI-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5108-4 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/71723 | QJ-AB-16-015-FI-E

© Euroopan unioni, 2016

Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?

Maksuttomat julkaisut:

•yksi kappale:
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

•enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).

(*)Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit tai hotellit voivat periä puheluista maksun.

Maksulliset julkaisut:

•EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

Tapahtuma
Päivämäärä

Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi
10.2.2015

Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle)
31.3.2016

Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen
24.5.2016

Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä
23.5.2016
3.6.2016
14.6.2016
27.5.2016
11.5.2016

FI
2016

nro 17

Erityiskertomus

Euroopan unionin
toimielimet voivat
parantaa pääsyä julkisten
hankintojensa markkinoille

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

Tarkastustiimi

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.

Tämän kertomuksen laati IV tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Baudilio Tomé Muguruza. Jaosto on erikoistunut tarkastuksiin, jotka koskevat tuloja, tutkimusta ja sisäisiä politiikkoja, rahoitus- ja talousalan ohjausta sekä Euroopan unionin toimielimiä ja elimiä. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Alex Brenninkmeijerin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Antonius Moonen, kabinettiavustaja Raphael Debets, toimialapäällikkö Paul Stafford, tehtävävastaava Peter Schönberger sekä tarkastajat Tomasz Kapera ja Jurgen Manjé.

Vasemmalta oikealle: A. Moonen, J. Manjé, P. Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P. Schönberger, R. Debets.

Sisällys

Sanasto

Lyhenteet

Tiivistelmä

Johdanto

Unionin toimielinten julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntökehys

Julkisten hankintamenettelyjen toiminta

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

Tarkastuksen laajuus

Tarkastustapa

Huomautukset

Luku I – Unionin toimielimet onnistuivat pitämään vakavien virheiden määrän vähäisenä hankintamenettelyissään, mutta menettelyihin osallistumista ei seurata järjestelmällisesti

Toisin kuin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien hankintojen yhteydessä, unionin toimielinten hankintojen yhteydessä raportoitiin vain vähän vakavia virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia

Unionin toimielimillä on vankat järjestelmät ja kyvykäs henkilöstö virheriskin ja sääntöjenvastaisuuksien riskin hallintaan

Useimmat unionin toimielimet eivät mittaa järjestelmällisesti hankintamenettelyihin osallistumista

Luku II – Hankintamenettelyssä noudatettavat säännöt ja sen alkuvaiheessa tehtävät menettelyä koskevat valinnat eivät tähtää riittävästi osallistumisen lisäämiseen

Tarkistaessaan hankintasääntöjään vuonna 2015 unionin toimielimet eivät helpottaneet hankintoihin osallistumista yksinkertaistamalla sääntöjä ja selventämällä mahdollisimman tyhjentävästi epäselviä osa-alueita

Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet mahdollisimman laajaa kilpailua

Luku III – Tarpeettomat esteet hankaloittavat sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, jotka haluavat saada tietoa unionin toimielinten tarjouskilpailuista ja hyödyntää niitä

Unionin toimielinten hankintatoiminnan näkyvyys internetissä on heikko

Unionin toimielimet luovat talouden toimijoille tarpeettomia esteitä sähköisten tarjouskilpailujen ja tarjousten sähköisen toimittamisen osalta, kun ne eivät sovella yhdenmukaistettuja ratkaisuja sujuvalla tavalla

Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, on vaikea saada valitustaan nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta kokemastaan haitasta

Luku IV – Tulosten avoimuutta ja vastavuoroista oppimista ei edistetä järjestelmällisesti

Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan tuloksista eivät ole saatavilla siten, että vastuuvapauden myöntävä viranomainen ja suuri yleisö voisivat seurata hankintatoimintaa tehokkaasti

Parhaista käytännöistä oppimista ei hyödynnetä täysimääräisesti

Johtopäätökset ja suositukset

Liite I | — | TED-tietokannan eTendering-palvelun käyttäjät (huhtikuu 2016)
Liite II | — | Yhteenveto kyselyn tuloksista

Euroopan parlamentin vastaukset

Euroopan unionin neuvoston vastaukset

Euroopan komission, OLAFin ja Euroopan unionin julkaisutoimiston vastaukset

Euroopan keskuspankin vastaukset

Euroopan oikeusasiamiehen vastaukset

Sanasto

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF): Euroopan petostentorjuntaviraston (kuuluu Euroopan komissioon) tehtävänä on tutkia unionin talousarvioon kohdistuvia petoksia, korruptiota ja vakavia rikkomuksia unionin toimielimissä sekä kehittää Euroopan komission petostentorjuntapolitiikkaa

Euroopan unionin toimielimet: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklassa luetellaan Euroopan unionin toimielimet: Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto, neuvosto, Euroopan komissio, Euroopan unionin tuomioistuin, Euroopan keskuspankki ja tilintarkastustuomioistuin. Lisäksi EU:n perussopimuksissa viitataan useisiin muihin elimiin, joilla on erityinen tehtävänsä, kuten Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan investointipankki

Hankintadirektiivit: direktiiveissä vahvistetaan yhteiset säännöt, joita EU:n jäsenvaltioiden hankintaviranomaisten on noudatettava hankinnan arvon ylittäessä tietyn kynnyksen. EU:n toimielimillä on omat säännöt, jotka ovat pitkälti yhtenevät direktiivien kanssa, mutta jotka eivät sisällä kaikkia direktiivien säännöksiä

Hankintamenettelyt: katsaus hankintamenettelyihin esitetään laatikossa 1

Julkaisutoimisto: toimielinten yhteinen toimisto, jonka tehtävänä on julkaista Euroopan unionin toimielinten julkaisut, huolehtii myös TED-tietokannasta

Julkiset hankinnat: paikallisen, alueellisen, kansallisen tai unionin tason viranomaisten ja julkisten elinten tuotteiden ja palveluiden ostaminen ja urakoiden teettäminen

Pk-yritykset: komission suosituksessa 2003/361 määritellyt pienet ja keskisuuret yritykset. Keskisuurissa yrityksissä on palveluksessa vähemmän kuin 250 työntekijää ja niiden liikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. Pienissä yrityksissä on palveluksessa vähemmän kuin 50 työntekijää ja niiden liikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 10 miljoonaa euroa

Puitesopimus: tehdään yhden tai useamman talouden toimijan kanssa useita tietyn ajanjakson (tavallisesti neljän vuoden) aikana tehtäviä erityisiä sopimuksia koskevista perusehdoista

Rahoituksen avoimuutta koskeva järjestelmä: komission hallinnoima julkinen sähköinen tietokanta, jossa julkaistaan komission suoraan maksaman unionin rahoituksen saajat

Soveltamissäännöt: täydentävät EU:n varainhoitoasetusta yksityiskohtaisemmilla säännöillä

Sähköinen hankintamenettely (myös tarjousasiakirjojen sähköinen saatavuus): julkisia hankintoja koskevan asiakirja-aineiston, kuten tarjouseritelmien, julkaiseminen internetissä sekä tarjoajien ja toimeksiantajan välinen sähköinen viestintä

Sähköinen toimittaminen: talouden toimijoiden tarjousten sähköinen toimittaminen vastauksena tarjouspyyntöön

Sähköiset hankinnat: julkisen sektorin organisaatiot hyödyntävät sähköistä viestintää ja käsittelevät sähköisesti liiketoimia, joissa ostetaan tavaroita ja palveluja tai toteutetaan julkisia rakennusurakoita koskevia tarjouskilpailuja

Sähköiset ilmoitukset: julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten sähköinen julkaiseminen, myös hyperlinkki sähköiseen hankintasivustoon

Talouden toimija: luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai julkinen yksikkö taikka tällaisten henkilöiden ja/tai yksiköiden ryhmittymä, joka tarjoaa rakennus- ja/tai työurakoiden toteuttamista, tuotteita tai palveluja

Tarjoaja: talouden toimija, joka on jättänyt tarjouksen

Tarjous: talouden toimijan esittämä tarjous

Tarkastuslausuma: perustuu vuotuiseen tilin- ja säännönmukaisuuden tarkastukseen, jossa Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa EU:n tilien luotettavuuden ja tilien perustana olevien toimien asianmukaisuuden (käytetään toisinaan ranskankielistä lyhennettä DAS (déclaration d’assurance)

TED-tietokannan eTendering-palvelu: julkaisutoimiston tarjoama sähköisten hankintojen foorumi, jossa hankintaviranomaiset voivat julkaista tarjousasiakirjoja ja vastata tarjoajien esittämiin kysymyksiin sähköisesti

TED-tietokanta: TED (Tenders Electronic Daily) on EU:n virallisen lehden täydennysosan verkkoversio, jossa julkaistaan eurooppalaisia julkisia hankintoja koskevia ilmoituksia

Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö (NUTS): yhtenäinen ja johdonmukainen järjestelmä, jossa jaotellaan Euroopan unionin alue; perustettu alueellisten tilastotietojen tuottamiseksi Euroopan unionista

Toimeksisaaja: talouden toimija, jonka kanssa on tehty sopimus

Unionin varainhoitoasetus: käsittää unionin talousarvion laatimista ja toteuttamista sekä Euroopan unionin talouden valvontaa koskevat periaatteet ja menettelyt

Unionin virastot ja muut elimet: unionin toimielimistä irrallaan olevat elimet – erillisiä oikeudellisia yksiköitä, jotka on perustettu toteuttamaan tiettyjä unionin lainsäädännön mukaisia tehtäviä. Virastoja ja muita elimiä on yhteensä 52.

Lyhenteet

Budjettipääosasto: budjettipääosasto, Euroopan komissio

CPO: EKP:n keskitetty hankintaosasto

CPV: yhteinen hankintasanasto

DAS: tarkastuslausuma (ranskankielisestä ilmaisusta ”Déclaration d’assurance”)

EKP: Euroopan keskuspankki

EuropeAid: kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (pääosasto DEVCO)

EUVL: Euroopan unionin virallinen lehti

Infrastruktuurin ja logistiikan PO: Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto, Euroopan parlamentti

NUTS: Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö

OIB: Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Brysselissä, Euroopan komissio

OIL: Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Luxemburgissa, Euroopan komissio

OLAF: Euroopan petostentorjuntavirasto

Pk-yritykset: Pienet ja keskisuuret yritykset

SEU: Euroopan unionista tehty sopimus

SEUT: Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus

Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan PO: Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto, Euroopan komissio

Soveltamissäännöt: EU:n varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt

TED: Tenders Electronic Daily – TED-tietokanta

Tietotekniikan PO: Tietotekniikan pääosasto, Euroopan komissio

Tutkimuksen ja innovoinnin PO: Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto, Euroopan komissio

Varainhoidon PO: Varainhoidon pääosasto, Euroopan parlamentti

Verotuksen ja tulliliiton PO: Verotuksen ja tulliliiton pääosasto, Euroopan komissio

Viestinnän PO: Viestinnän pääosasto, Euroopan parlamentti

Viestinnän PO: Viestinnän pääosasto, Euroopan komissio

YTK: Yhteinen tutkimuskeskus, Euroopan komissio

Tiivistelmä

I

Julkiset hankinnat ovat merkittävä osatekijä Euroopan unionin kansallisissa talouksissa. Viranomaiset käyttävät vuosittain noin viidesosan EU:n BKT:stä urakoiden, tavaroiden ja palvelujen hankintaan. Tilintarkastustuomioistuin julkaisi hiljattain erityiskertomuksen nro 10/2015, jossa tarkasteltiin jäsenvaltioiden julkisia hankintoja EU:n talousarviosta yhteisrahoitettujen koheesiomenojen alalla. Tässä kertomuksessa tarkastellaan unionin neljän suurimman toimielimen julkisia hankintoja, jotka olivat vuonna 2014 yhteisarvoltaan noin neljä miljardia euroa.

II

Julkisia hankintoja koskevalla unionin lainsäädännöllä on merkittävä asema sisämarkkinoiden kehittämisessä ja julkisten varojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamisessa. Unionin hankintadirektiivejä sovelletaan jäsenvaltioiden hankintatoimiin, myös koheesiovarojen käyttöön, mutta toimielimillä on omat hankintoja koskevat sääntönsä. Säännöt ovat pitkälti yhtenevät direktiivien kanssa, mutta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tietyt merkittävät eroavuudet ovat perusteettomia.

III

Unionin toimielinten edellytetään järjestävän hankintasopimuksista mahdollisimman laaja kilpailutus kilpailun maksimoimiseksi. Tarkastuksessa tutkittiin, missä määrin unionin toimielimet ovat helpottaneet pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille.

IV

Tarkastuksessa kävi ilmi, että unionin toimielinten hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat vankkoja ja lieventävät yleisesti virheriskiä, joka voisi muutoin vaikuttaa kielteisesti talouden toimijoiden osallistumismahdollisuuksiin ja oikeudenmukaiseen kohteluun. Useimmat unionin toimielimet eivät kuitenkaan seuraa hankintamenettelyihin osallistumista järjestelmällisesti.

V

Vuonna 2014 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät uudistetut direktiivit hankintamenettelyjen helpottamiseksi ja niiden hallinnon keventämiseksi, erityisesti lisätäkseen pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista. Tarkastuksessa kuitenkin todettiin, että omia hankintasääntöjään tarkistaessaan vuonna 2015 unionin toimielimet eivät helpottaneet hankintamenettelyihin pääsyä yksinkertaistamalla sääntöjä ja selventämällä epäselvyyksiä niin paljon kuin olisi ollut mahdollista.

VI

Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet mahdollisimman laajaa kilpailua. Useimmilla unionin toimielimillä ei ollut tapana toteuttaa markkinakartoitusta ennen virallisen hankintamenettelyn käynnistämistä. Lisäksi sopimukset olisi voitu useammin jakaa pienempiin osiin osallistumiseen kannustamiseksi. Tällä olisi ollut myönteinen vaikutus pk-yritysten kaltaisten talouden toimijoiden osallistumiseen.

VII

Tarpeettomat esteet hankaloittavat sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, jotka haluavat saada tietoa unionin toimielinten tarjouskilpailuista. Unionin toimielimiin liittyvien hankintamahdollisuuksien näkyvyys internetissä on heikko. Saatavilla olevat tiedot ovat sirpaleisia ja hajallaan monilla eri verkkosivustoilla. TED-tietokannan (Tenders Electronic Daily) hakutoiminto ei aina tuottanut tyydyttäviä tuloksia. Tarjousten sähköisen toimittamisen mahdollistavia välineitä ei ole vielä otettu käyttöön kattavalla ja yhdenmukaisella tavalla.

VIII

Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, on vaikea saada valitustaan nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta kokemastaan haitasta. Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan tuloksista eivät ole saatavilla siten, että suuri yleisö voisi seurata hankintatoimintaa tehokkaasti.

IX

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että unionin toimielimet voivat vielä parantaa pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset, jotta toimielimet järjestelmällisesti edistäisivät laajempaa osallistumista hankintamenettelyihin:

a)Parantaakseen mahdollisuuksia seurata pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille kaikkien unionin toimielinten olisi kerättävä ja analysoitava tietoa sekä alkuperäisten osallistumishakemusten ja tarjousten määrästä että niiden tarjousten määrästä, jotka otettiin huomioon lopullisessa valintapäätöksessä.

b)Unionin varainhoitoasetuksen tulevaa vuoden 2016 tarkistusta varten komission olisi koottava kaikki asianmukaiset säännökset yhteen julkisia hankintoja koskevaan sääntökirjaan. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä olisi erityisesti kannustettava osallistumaan.

c)Kun se on tarkoituksenmukaista, unionin toimielinten olisi käytettävä alustavia markkinakartoituksia ennakoivasti valmistellakseen hankintaa ja ilmoittaakseen talouden toimijoille hankintaa koskevista suunnitelmistaan.

d)Unionin toimielinten olisi mahdollisuuksien mukaan jaettava sopimukset osiin lisätäkseen osallistumista hankintamenettelyihinsä.

e)Unionin toimielinten olisi perustettava hankintatoimiaan varten yhteinen sähköinen asiointipiste, josta talouden toimijat löytäisivät kaikki tarvittavat tiedot yhdestä paikasta ja jonka kautta ne voisivat olla yhteydessä unionin toimielinten kanssa.

f)Komission olisi ehdotettava mekanismia sellaisten talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, esittämien valitusten tarkastelemiseksi nopeasti. Tarkastelun olisi tapahduttava ennen kuin talouden toimijat voivat kääntyä EU:n oikeusasiamiehen tai EU:n tuomioistuinten puoleen.

g)Unionin toimielinten olisi perustettava yksi yhteinen julkinen hankintasopimuksia koskeva tietorekisteri, jotta niiden hankintatoimien tehokas jälkiseuranta olisi mahdollista. Rekisteriä voitaisiin kehittää osana TED-tietokannan eTendering-palvelua.

h)Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) olisi laadittava raportteja ja tilastoja tutkittavana olevista erilaisista syytöstyypeistä sekä tutkimusten tuloksista.

i)Unionin toimielinten olisi hyödynnettävä vertaisarviointeja keskinäiseen oppimiseen ja parhaita käytäntöjä koskevaan tietojenvaihtoon.

Johdanto

01

Tämän kertomuksen aluksi esitetään lyhyt katsaus unionin toimielinten julkisia hankintoja (tarjouskilpailujen järjestäminen urakoista, tavaroista ja palveluista) koskevaan lainsäädäntökehykseen sekä tilintarkastustuomioistuimen tarkastustapaan. Kertomuksessa kuvataan unionin toimielinten sisäistä valvontaa, jota ne soveltavat minimoidakseen sääntöjenvastaisuuksien määrän. Tämän jälkeen tarkastellaan hankintaprosessin eri vaiheita, jotta voidaan arvioida, kuinka helppo toimielinten menettelyihin on osallistua. Onko laadittu selkeät ja hyvät säännöt? Sovelletaanko sääntöjä kilpailua edistävällä tavalla, kun toimielinten henkilöstö valmistelee hankintamenettelyjä? Löytävätkö talouden toimijat heitä mahdollisesti kiinnostavat tarjouspyynnöt joka viikko julkaistavien tuhansien tarjouspyyntöjen joukosta? Onko tarjouksen jättäminen tarpeettoman monimutkaista? Mitä tapahtuu, jos talouden toimija kokee tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti? Lopuksi tarkastellaan, raportoivatko unionin toimielimet hankintatoimiensa tuloksista tavalla, jolla varmistetaan tilivelvollisuus.

02

Julkisia hankintoja koskeva politiikka on keskeinen väline, jonka avulla voidaan kehittää sisämarkkinoita ja saada aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua sekä varmistaa samalla julkisten varojen mahdollisimman tehokas ja vaikuttava käyttö. Julkisia hankintoja koskevat säännöt on suunniteltu sekä talouden toimijoiden että hankintaviranomaisten eduksi. Tavoitteena on kehittää markkinamahdollisuuksia talouden toimijoille ja samalla lisätä hankintaviranomaisten valinnanvaraa mahdollisten toimeksisaajien valinnassa. Jos hankintaviranomaiset helpottavat pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille, viranomaiset saavat todennäköisesti enemmän tarjouksia vastauksena hankintatarpeisiinsa. Lisääntynyt kilpailu parantaisi veronmaksajien rahoilleen saamaa vastinetta (ks. kaavio 1). Unionin toimielinten on kilpailutettava julkiset hankinnat mahdollisimman laajasti¹.

03

Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat unionin julkisia hankintoja koskevan politiikan uudistuksesta vuonna 2014. Uudistuspaketin merkittävimpiä piirteitä olivat toimenpiteet markkinoille pääsyn esteiden purkamiseksi erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta. Kertomuksessa tarkastellaan, missä määrin unionin toimielinten hankintakäytännöt helpottavat tätä markkinoille pääsyä.

Kaavio 1

Helpompi pääsy talouden toimijoille, parempi vastine veronmaksajien rahoille

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Unionin toimielinten julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntökehys

04

Hankintasopimuksia tehtäessä on noudatettava perussopimusten periaatteita ja erityisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta, sijoittautumisvapauden periaatetta ja palvelujen tarjoamisen vapauden periaatetta sekä niistä johtuvia periaatteita, kuten tasavertaisen pääsyn ja kohtelun, syrjimättömyyden, vastavuoroisen tunnustamisen, suhteellisuuden, tasapuolisen kilpailun, julkisuuden ja avoimuuden periaatteita.

05

EU:n jäsenvaltioiden julkisia hankintoja säännellään direktiivillä 2014/24/EU² (jäljempänä ’vuoden 2014 hankintadirektiivi’) sekä useilla muilla direktiiveillä, joissa vahvistetaan yhteiset säännöt, joita hankintaviranomaisten on noudatettava arvoltaan tietyn kynnyksen ylittävissä hankinnoissa. Säännöt on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiivit eivät sido oikeudellisesti unionin toimielimiä. Ne ovatkin laatineet omat säännöt, jotka ovat pitkälti yhtenevät vuoden 2014 hankintadirektiivin kanssa, joitakin merkittäviä poikkeuksia lukuun ottamatta³. Yleisestä talousarviosta rahoitettuja unionin toimielimiä koskevat hankintasäännöt vahvistetaan viimeksi lokakuussa 2015 tarkistetuissa varainhoitosäännöissä⁴ (jäljempänä ’unionin varainhoitoasetus’) ja niiden viimeksi lokakuussa 2015 tarkistetuissa soveltamissäännöissä⁵ (jäljempänä ’soveltamissäännöt’). Euroopan keskuspankin hankintasäännöt esitetään päätöksessä⁶ (jäljempänä ’EKP:n hankintasäännöt’), jonka EKP:n johtokunta teki helmikuussa 2016. Kaaviossa 2 esitetään unionin julkisia hankintoja koskeva oikeudellinen kehys.

Kaavio 2

Unionin julkisia hankintoja koskeva oikeudellinen kehys

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Julkisten hankintamenettelyjen toiminta

06

Komission sisäisessä hankintaoppaassa⁷ esitetään kymmenen erilaista hakumenettelyä unionin varainhoitoasetuksen perusteella (ks. laatikko 1). Valinta perustuu useisiin erilaisiin tekijöihin, erityisesti sopimuksen arvioituun arvoon. Hankintamenettelyn tärkeimmät vaiheet esitetään kaaviossa 3.

Laatikko 1

EU:n varainhoitoasetuksen mukaiset menettelyvaihtoehdot

Avoin menettely: Yleisesti sovellettava menettelytapa, jota voidaan soveltaa mihin tahansa sopimukseen ja joka aloitetaan julkaisemalla hankintailmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL). Kaikki halukkaat talouden toimijat voivat tehdä tarjouksen.

Rajoitettu menettely: Yleisesti sovellettava kaksivaiheinen menettelytapa, jota voidaan soveltaa mihin tahansa sopimukseen ja joka aloitetaan julkaisemalla EUVL:ssä hankintailmoitus. Kaikki halukkaat talouden toimijat voivat esittää osallistumispyynnön, mutta vain menettelyyn osallistumaan kutsutut ehdokkaat voivat esittää tarjouksen, joka arvioidaan seuraavassa vaiheessa. Muunnelma tästä menettelystä on dynaaminen hankintajärjestelmä, joka on täysin sähköinen menettely.

Tarjousperusteinen neuvottelumenettely: Rajoitettua menettelyä muistuttava menettely, jota voidaan soveltaa vain erityistapauksissa hankintojen arvosta riippumatta. Esitetyistä tarjouksista (teknisistä tarjouksista ja hintatarjouksista) voidaan neuvotella.

Kiinnostuksenilmaisupyyntöön perustuvat menettelyt: Menettelyä sovelletaan sellaisten ehdokkaiden ennakkovalinnassa tai sellaisten myyjien rekisteröinnissä, joita voidaan myöhemmin pyytää jättämään tarjous erilaisissa hankintamenettelyissä.

Neuvottelumenettely, josta ei julkaista ilmoitusta: poikkeuksellinen menettely, jota voidaan soveltaa vain tietyissä tapauksissa tai olosuhteissa (esimerkiksi äärimmäisessä kiireessä).

Arvoltaan keskisuuria tai vähäisiä sopimuksia koskeva neuvottelumenettely: Hankintaviranomainen pyytää aloittamista edeltävien tiedotustoimenpiteiden yhteydessä kiinnostuksensa ilmaisseita talouden toimijoita esittämään tarjouksen ja voi lisäksi kutsua itse valitsemiaan ehdokkaita osallistumaan. Jos sopimusten arvo on hyvin vähäinen, hankintaviranomainen voi neuvotella vain yhden valitsemansa ehdokkaan kanssa.

Kilpailullinen neuvottelumenettely: Käytetään monimutkaisissa hankinnoissa, joissa hankintaviranomainen ei ilman neuvotteluja mahdollisten tarjoajien kanssa pysty määrittelemään, millä tavoin sen tarpeet voitaisiin tyydyttää, tai arvioimaan, millaisia teknisiä, taloudellisia tai oikeudellisia ratkaisuja markkinat voisivat tarjota.

Innovaatiokumppanuus: Kaksivaiheinen menettely sellaisen innovatiivisen tuotteen hankkimiseksi, jota on vielä kehitettävä ja jota vastaavaa tuotetta ei ole markkinoilla saatavilla.

Suunnittelukilpailu: Tässä menettelyssä hankintaviranomainen voi hankkia valintalautakunnan kilpailulla valitseman suunnitelman tai ehdotuksen joko myöntämällä siitä palkinnon tai ilman palkintoa. Voittaja tai voittajat kutsutaan neuvotteluihin ennen mahdollisen sopimuksen allekirjoittamista.

Kiinteistöhankintasopimuksia koskeva neuvottelumenettely: Kiinteistöhankintasopimukset (maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden osto, pitkäaikainen vuokraus, käyttöoikeus, leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä) voidaan tehdä neuvottelumenettelyssä julkaisematta ilmoitusta paikallisten markkinoiden tutkimisen jälkeen.

Kaavio 3

Unionin varainhoitoasetuksen mukainen hankintamenettely

Huom. Katkoviivalla merkityt laatikot sisältävät vapaaehtoisia menettelyn vaiheita. Unionin hankintadirektiivin mukaiset kynnysarvot ovat rakennusurakoiden osalta 5 225 000 euroa ja palveluiden tai tavaroiden osalta 135 000 euroa. Arvoltaan keskisuuria ovat rakennusurakoita koskevat sopimukset, joiden arvo on 60 000,01 euron ja 5 224 999,90 euron välillä, ja palveluita tai tavaroita koskevat sopimukset, joiden arvo on 60 000,01 euron ja 134 999,90 euron välillä. Vähäisiä ovat hankinnat, joiden arvo on 15 000,01 euron ja 60 000 euron välillä. Hyvin vähäisiä ovat hankinnat, joiden arvo on 1 000,01 euron ja 15 000 euron välillä. Enintään 1 000 euron hankinnoista ei tarvitse järjestää hankintamenettelyä.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

1Unionin varainhoitoasetuksen 102 artiklan 2 kohdassa sallitaan poikkeaminen tästä säännöstä ainoastaan, kun sovelletaan neuvottelumenettelyä.

2Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

3Ks. kohdat 29–31.

4Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 2015/1929, annettu 28 päivänä lokakuuta 2015, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta (EUVL L 286, 30.10.2015, s. 1).

5Komission delegoitu asetus (EU) N:o 2015/2462, annettu 30 päivänä lokakuuta 2015, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä annetun delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 muuttamisesta (EUVL L 342, 29.12.2015, s. 7).

6Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/245, annettu 9 päivänä helmikuuta 2016, hankintoja koskevista säännöistä (EUVL L 45, 20.2.2016, s. 15).

7Komission julkisia hankintoja koskeva käsikirja Vade-mecum on public procurement in the Commission (marraskuu 2015, ei julkaistu). Käsikirja on annettu tiedoksi muille unionin toimielimille, elimille, toimistoille ja virastoille.

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

Tarkastuksen laajuus

07

Tarkastuksessa tutkittiin, missä määrin unionin toimielimet ovat helpottaneet pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille. Julkisten hankintojen markkinoille pääsyn helpottamisen ennakkoedellytykset esitetään kaaviossa 4.

Kaavio 4

Julkisiin hankintoihin pääsyn helpottamisen ennakkoedellytykset

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

08

Tätä varten perehdyttiin seuraaviin neljään kysymykseen:

a)Onko unionin toimielimillä käytössä vankat järjestelmät osallistumisen edistämiseksi ja samalla unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi?

b)Valitsevatko unionin toimielimet oikeat menettelyt lisätäkseen hankintamenettelyihinsä osallistumista?

c)Pyrkivätkö unionin toimielimet kaikin tavoin poistamaan esteitä, jotka hankaloittavat mahdollisten tarjoajien toimintaa?

d)Varmistavatko unionin toimielimet kattavalla ja järjestelmällisellä tavalla, että niiden hankintamenettelyjen tulokset ovat avoimia ja että ne ottavat oppia toisistaan?

09

Tarkastelu kattoi unionin neljän suurimman toimielimen, Euroopan komission, Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan keskuspankin (EKP), hankintatoiminnan. Näiden neljän toimielimen kaikkien arvoltaan yli 15 000 euron (EKP:n osalta yli 10 000 euron) hankintasopimusten kokonaisarvot vuonna 2014 esitetään taulukossa 1.

Taulukko 1

Sopimusten arvo vuonna 2014

Toimielin | miljoonaa euroa
Komissio | 3 034
Parlamentti | 497
EKP | 515
Neuvosto¹ | 171
Yhteensä | 4 217

1Neuvoston vuonna 2014 aloitettujen hankintamenettelyjen arvioitu arvo.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastetuilta toimielimiltä saatujen tietojen perusteella.

10

Lisäksi seuraavat unionin toimielimet ja elimet sisällytettiin tarkastukseen, jotta voitiin vastata tiettyihin erityiskysymyksiin: Euroopan unionin tuomioistuimen unionin toimielinten julkisia hankintoja koskeva oikeuskäytäntö, Euroopan oikeusasiamiehen tarkastelemat hankintamenettelyjen hallinnolliset epäkohdat, Euroopan petostentorjuntaviraston hankintamenettelyihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia koskevat tutkimukset sekä julkaisutoimisto, joka hallinnoi julkisia hankintoja koskevan tiedon saatavuuden mahdollistavia sähköisiä palveluja.

11

Tarkastelu ei koskenut komission edunsaajien puolesta ja näiden lukuun ulkoisten toimien yhteydessä tekemiä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia⁸ eikä hankintoja, joissa EU:n menojen hallinnointiin osallistuu muita organisaatioita tai elimiä (niin kutsuttu komission välillinen hallinnointi) tai joissa menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Tarkastustapa

12

Tilintarkastustuomioistuimen havainnot perustuvat seuraaviin tarkastusevidenssin päälähteisiin:

a)Alustavat selvitykset toteutettiin elinkeinoelämän organisaatioiden edustajien, julkisten hankintojen kansallisten asiantuntijoiden ja tiedemaailman asiantuntijoiden kanssa.

b)Julkisia hankintoja koskevaa politiikkaa, menettelyjä ja välineitä koskevaa aineistoa käytiin läpi.

c)Euroopan parlamentin (infrastruktuurin ja logistiikan PO, viestinnän PO), neuvoston pääsihteeristön, komission (sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan PO, Yhteinen tutkimuskeskus) ja EKP:n hankinta-asiakirjoista poimittuja otoksia vuosilta 2013–2015 analysoitiin.

d)Unionin toimielinten sähköisiä työkaluja, jotka on tarkoitettu auttamaan mahdollisten hankintamenettelyjen löytämisessä, testattiin.

e)Toimielinten henkilöstöä haastateltiin.

f)Unionin toimielinten vastaukset kyselylomakkeeseen analysoitiin.

13

Lisäksi 47 pienemmältä EU:n elimeltä kysyttiin niiden mielipiteitä ja näkemyksiä hankintapolitiikasta ja -menettelyistä. Kyselyyn saatiin 40 vastausta (vastausprosentti 85). Yhteenveto tuloksista esitetään liitteessä II.

8Sovelletaan EU:n varainhoitoasetuksen toisen osan IV osastossa vahvistettuja erityisiä sääntöjä.

Huomautukset

Luku I – Unionin toimielimet onnistuivat pitämään vakavien virheiden määrän vähäisenä hankintamenettelyissään, mutta menettelyihin osallistumista ei seurata järjestelmällisesti

14

Unionin toimielinten olisi kyettävä osoittamaan, että ne varmistavat hankintatoimiensa saavutettavuuden. Tätä varten toimielimet tarvitsevat tietoa talouden toimijoiden osallistumisesta niiden hankintamenettelyihin. Toimielinten on myös torjuttava sellaisia vakavia virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti talouden toimijoiden mahdollisuuteen osallistua hankintamenettelyihin. Virheet ja sääntöjenvastaisuudet voivat vaarantaa talouden toimijoiden luottamuksen ja siis mielenkiinnon unionin toimielinten hankintoja kohtaan. Tilintarkastustuomioistuin tutki vakavia virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia koskevia tietoja, niiden ehkäisemiseen tarkoitettuja järjestelmiä ja talouden toimijoiden osallistumista unionin toimielinten hankintamenettelyihin.

Toisin kuin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien hankintojen yhteydessä, unionin toimielinten hankintojen yhteydessä raportoitiin vain vähän vakavia virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia

15

Vuosittaisen tarkastuslausuman⁹ yhteydessä tilintarkastustuomioistuin havaitsi vain vähän vakavia virheitä unionin toimielinten suoraan hallinnoimissa julkisissa hankinnoissa¹⁰. Kuten aiempinakin vuosina tilanne poikkeaa jäsenvaltioiden kanssa jaetun hallinnoinnin tilanteesta¹¹.

16

Tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) analysoi väitettyjä sääntöjenvastaisuuksia koskevat tietonsa 1. tammikuuta ja 30. huhtikuuta 2015 väliseltä ajalta yksilöidäkseen julkisiin hankintoihin liittyvät tapaukset. Yhteensä OLAF sai 503 erillistä ilmoitusta. Näistä 503 ilmoituksesta vain 20 koski unionin toimielinten hankintoja. Niistä 16 hylättiin tapausten alustavassa valintavaiheessa ja neljä johti tutkinnan käynnistämiseen. Luvut viittaavat siihen, että unionin toimielinten käynnistämien hankintamenettelyjen määrään verrattaessa niiden tapausten osuus, joissa on mahdollisesti kyse vakavasta sääntöjenvastaisuudesta, on yhden prosentin luokkaa, kun otetaan huomioon, että vuosittain noin 2 000 menettelyä johtaa jälki-ilmoituksen eli tehtyä hankintasopimusta koskevan ilmoituksen julkaisemiseen EUVL:ssä.

17

OLAF laati tilastot pelkästään tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä, ja ne edustavat vain tilannekuvaa tiettynä ajankohtana. Tarkoituksena oli saada käsitys OLAFin tietoon saatettujen mahdollisten tapausten määrästä. Olisi ollut hyödyllisempää, jos OLAF olisi voinut esittää tilastoja, joista olisi voitu havaita kehityssuuntia ja jos sen tutkimusten tuloksia olisi voitu arvioida.

Unionin toimielimillä on vankat järjestelmät ja kyvykäs henkilöstö virheriskin ja sääntöjenvastaisuuksien riskin hallintaan

Toiminnasta vastaavien yksiköiden saatavilla on menettelyjä koskevaa asiantuntemusta ja neuvontaa

18

Menestyksekkäät hankinnat edellyttävät erityisen hankittavia urakoita, tavaroita ja palveluita koskevan teknisen asiantuntemuksen saatavuutta sekä sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen perusteellista tuntemusta.

19

Kaikilla tahoilla, joiden julkisia hankintoja koskevia menettelyjä tutkittiin¹², on erityiset hankinta-asiantuntijoiden yksiköt, jotka neuvovat ja auttavat toiminnasta vastaavia yksiköitä hankintatoimissa. Tarkastuksessa havaittiin, että hankinta-asiantuntijoiden menettelyä koskeva asiantuntemus täydentää toiminnasta vastaavien yksiköiden teknistä asiantuntemusta ja että hankintatoimiin osoitetut henkilöstöresurssit ovat asianmukaisia. Lisäksi menettelyä koskevaa neuvontaa ja asiantuntemusta on saatavilla unionin toimielinten oikeudellisista yksiköistä ja/tai varainhoidon keskusyksiköistä.

20

Suurimmassa osassa tarkastetuista yksiköistä on sisäisiä komiteoita, jotka pyrkivät vahvistamaan hankintamenettelyjen hallinnointia ja valvontaa. Tavallisesti komiteaan kuuluu henkilöstöä muista organisaation osista. Tällaisilla komiteoilla on päätöksentekovaltaa tai ne voivat antaa suosituksia. Tavallisesti komiteat tarkastelevat suurempia hankintoja ja/tai hankintoja, joissa sovelletaan rajattua kilpailua. Komiteoiden työ antaa ennen sopimuksen allekirjoittamista lisävarmuuden siitä, että sovellettavia sääntöjä on noudatettu. Lisäksi niiden monialainen kokoonpano tekee niistä näkemysten vaihdon foorumeja suuremmissa toimielimissä, joissa hankinnat on hajautettu.

Sisäisen tarkastuksen yksiköiden neuvoilla on suuri merkitys

21

Hankintatoiminnan tämänhetkinen organisaatiorakenne ja menettelyt perustuvat pitkälti sisäisen tarkastuksen yksiköiden joitakin vuosia sitten esittämiin suosituksiin. Tämän jälkeen suurin osa sisäisen tarkastuksen yksiköistä on kiinnittänyt huomionsa toimielinten muihin toiminta-aloihin ja julkisten hankintojen tarkastamiselle on osoitettu vain rajalliset resurssit. Sisäisen tarkastuksen yksiköiden on kuitenkin tarkasteltava julkisia hankintoja uudelleen arvioidakseen hankintasääntöjen hiljattaisen tarkistuksen täytäntöönpanoa ja tarvittaessa mukautettava uudelleenarvioinnin pohjalta työohjelmiaan.

EKP sai ulkoisen varmennuksen hankintatoimilleen

22

Sisäisen neuvonnan lisäksi ulkoinen varmentaminen voi auttaa hyödyntämään ulkopuolista osaamista ja näkökulmaa ja johtaa parannuksiin. EKP:n keskitetty hankintaosasto haki ja sai ulkoisen varmennuksen toimilleen. Varmennuksen myönsi Chartered Institute of Purchasing & Supply (CIPS) vuonna 2011. EKP:n saama varmennus, jota kutsutaan nimellä ”PPP-palkinto”(Processes, Policies and Procedures), on osoitus huippulaadun saavuttamisesta näillä aloilla. Varmennuksen voimassaolo päättyi vuoden 2015 lopussa, ja keskitetty hankintaosasto suunnittelee vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä toteutettavaa uutta täysimääräistä varmennusmenettelyä.

Useimmat unionin toimielimet eivät mittaa järjestelmällisesti hankintamenettelyihin osallistumista

Osallistumista ei voida seurata luotettavasti pelkästään laskemalla saatujen tarjousten määriä

23

Julkaistessaan ilmoituksen tehdystä hankintasopimuksesta EUVL:ssä unionin toimielinten on mainittava sopimuksen osalta vastaanotettujen tarjousten määrä. Tämä tieto ei sellaisenaan kuitenkaan ole riittävä perusta menettelyn kilpailullisuuden arvioimiselle luotettavasti. Kilpailu voi olla heikkoa, vaikka tarjouksia olisi saatu useita. Näin on erityisesti tilanteessa, jossa vain yksi tarjous voidaan ottaa huomioon arvioitaessa tarjouksia sopimuksen tekoperusteiden kannalta ja muut tarjoukset on hylätty ennen arvioinnin viimeiseen vaiheeseen pääsyä. Tarjous voidaan jättää viimeisen arviointivaiheen ulkopuolelle monista eri syistä: se saattaa olla puutteellinen tai se ei täytä poissulkemis- tai valintaperusteita.

Yhteisen tutkimuskeskuksen tiedot osoittavat, että puolessa menettelyistä vain yksi tarjous voitiin ottaa huomioon lopullisessa valintapäätöksessä

24

Vain komission Yhteinen tutkimuskeskus kerää menettelyittäin ja menettelytyypeittäin tietoja vastaanotettujen tarjousten määrästä, vaatimukset täyttävien tarjousten määrästä, menettelyyn hyväksyttävien tarjousten määrästä, valintaperusteet täyttävien tarjousten määrästä ja paremmuusjärjestykseen asetettujen tarjousten määrästä.

25

Yhteisen tutkimuskeskuksen tilastoja vuosilta 2013 ja 2014 analysoitiin vertaamalla vastaanotettujen tarjousten määrää lopulliseen vaiheeseen edenneiden, sopimuksen tekoperusteiden mukaisesti arvioitavien tarjousten määrään. Analyysi kattoi 468 menettelyä, jotka koskivat yli 60 000 euron sopimuksia. Näistä 50 menettelyssä voitiin jo lähtökohtaisesti ottaa huomioon vain yksi ehdokas, joten tällöin poikettiin mahdollisimman laajan kilpailuttamisen periaatteesta¹³. Lopuista 418 menettelystä puolessa (49 prosentissa) vain yksi tarjous voitiin ottaa huomioon tehtäessä lopullista valintapäätöstä (ks. kaavio 5).

Kaavio 5

Menettelyjen määrä lopullisessa valintapäätöksessä huomioon otettujen tarjousten määrän mukaan (418 yli 60 000 euron sopimusta, jotka Yhteinen tutkimuskeskus teki vuosina 2013 ja 2014)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Yhteiseltä tutkimuskeskukselta saatujen tietojen perusteella.

Luku II – Hankintamenettelyssä noudatettavat säännöt ja sen alkuvaiheessa tehtävät menettelyä koskevat valinnat eivät tähtää riittävästi osallistumisen lisäämiseen

Tarkistaessaan hankintasääntöjään vuonna 2015 unionin toimielimet eivät helpottaneet hankintoihin osallistumista yksinkertaistamalla sääntöjä ja selventämällä mahdollisimman tyhjentävästi epäselviä osa-alueita

Unionin varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä ei ole konsolidoitu yhdeksi asiakirjaksi, ja kyseiset säädökset ovat edelleen tarpeettoman monimutkaisia

26

Unionin varainhoitoasetuksen tarkistuksessa vuonna 2015 säilytettiin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen jako toisaalta varsinaiseen varainhoitoasetukseen ja toisaalta sen soveltamissääntöihin. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi lausunnossaan nro 1/2015¹⁴, jako on vastoin sääntöjen uudistuksen lähtökohtana ollutta selkiyttämistavoitetta. Jaosta ei myöskään seuraa varteenotettavaa etua. Jako vaikeuttaa valmiiksi monimutkaisten sääntöjen ymmärtämistä entisestään. Tämä koskee sekä toimielinten henkilöstöä että varsinkin talouden toimijoita.

27

Asiaa monimutkaistaa entisestään se, että kaikkia asianomaisia säännöksiä ei löydy unionin varainhoitoasetuksen erityisesti julkisia hankintoja koskevista osastoista ja luvuista. Merkittäviä säännöksiä on muuallakin tekstissä, kuten ”hyvää hallintoa” koskeva säännös, joka on talouden toimijoiden kannalta erityisen tärkeä¹⁵.

28

EKP:n hankintasäännöt osoittavat, että kaikki asianomaiset säännöt on mahdollista konsolidoida yhteen tekstiin.

Merkittäviä poikkeamia vuoden 2014 hankintadirektiivistä ei selitetä

29

Vaikka unionin toimielinten hankintasäännöt ovat pitkälti vuoden 2014 hankintadirektiivin säännösten mukaisia, niistä myös poiketaan esittämättä selityksiä. Kaksi tällaista poikkeusta on merkittäviä unionin toimielinten julkisiin hankintoihin osallistumisen kannalta. Niistä toinen koskee pk-yritysten osallistumista ja toinen alustavien markkinakartoitusten tarkoitusta.

Pk-yrityksiä ei erityisesti rohkaista osallistumaan

30

Yksi vuoden 2014 hankintadirektiivin päätavoitteita on ”helpottaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osallistumista julkisiin hankintoihin”¹⁶. Tämän osalta lainsäätäjä varoitti nimenomaisesti ostovoiman liiallisen keskittymisen riskistä julkisten ostajien kysynnän yhdistämisessä. Pk-yritykset mainitaan vuoden 2014 hankintadirektiivissä kaikkiaan yli 20 kertaa. Sen sijaan unionin varainhoitoasetukseen tehdyissä tarkistuksissa ja uudelleenlaadituissa EKP:n julkisia hankintoja koskevissa säännöissä ei mainita lainkaan pk-yrityksiä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että lukuun ottamatta sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastoa¹⁷ yksikään tarkastetuista organisaatioista ei ollut antanut erityistä ohjeistusta siitä, miten pk-yritysten osallistumista helpotetaan tai seurataan. Yksi 40:stä kyselyyn vastanneesta kertoi, että pk-yritysten osallistuminen olisi yksi prioriteeteista. Joissakin hankintamenettelyissä kuitenkin tarjotaan selkeästi osallistumismahdollisuuksia pk-yrityksille (ks. laatikko 2).

Talouden toimijoille tiedottamiseksi toteutettavia alustavia markkinakartoituksia ei mainita

31

Vuoden 2014 hankintadirektiivissä sallitaan nimenomaisesti varsinaista hankintamenettelyä edeltävät alustavat markkinakartoitukset ja määritetään noudatettavat periaatteet¹⁸. Hankintaviranomaiset voivat pyytää tai hyväksyä neuvoja riippumattomilta asiantuntijoilta tai viranomaisilta taikka markkinatoimijoilta. Näitä neuvoja voidaan käyttää hankintamenettelyn suunnittelussa ja toteuttamisessa edellyttäen, etteivät ne johda kilpailun vääristymiseen tai syrjimättömyyden tai avoimuuden periaatteen rikkomiseen. Vuoden 2014 hankintadirektiivissä todetaan, että alustavia markkinakartoituksia toteutetaan sekä hankinnan valmistelemiseksi että talouden toimijoille ilmoittamiseksi hankintaa koskevista suunnitelmista ja vaatimuksista (ks. laatikko 3). Viimeksi mainittua tavoitetta ei ole sisällytetty unionin varainhoitoasetukseen¹⁹.

Laatikko 2

Esimerkkejä pk-yritysten saatavilla helposti olevista menettelyistä

Vuonna 2014 Euroopan parlamentin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnalle tarvittiin asiantuntijaneuvontaa. Palvelujen arvioitu kokonaisarvo oli 2,5 miljoonaa euroa neljän vuoden ajanjakson aikana. Yhden toimeksisaajan etsimisen sijaan parlamentti jakoi palvelut viiteen osaan: ympäristöpolitiikkaan, ilmastonmuutokseen, kestävään kehitykseen, kansanterveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen. Kunkin osan osalta löytyi useita sopivia toimeksisaajia. Parlamentti teki sopimuksia yhteensä 17 eri yrityksen kanssa.

Vuonna 2014 neuvosto hankki edustustuotteita yhteensä 122 566 euron arvosta. Hankinta jaettiin 12 osaan tarvittavien tuotteiden tyypin mukaan (esimerkiksi kelloja, t-paitoja tai kyniä). Tarjoajien välinen kilpailu oli mahdollista kunkin osan tasolla, ja sopimukset tehtiin kolmen eri yrityksen kanssa.

EKP ei aluksi onnistunut löytämään hankkeen toteuttajaa Frankfurtissa sijaitsevia uusia tilojaan varten, koska tarjoukset ylittivät huomattavasti EKP:n määrärahat. Sitten EKP päätti esittää rakennusurakat 14 paketissa, joista jokaiseen sisältyi 4–10 osaa. Tarkistetun tarjousstrategian ansiosta pk-yritykset pystyivät osallistumaan ja niiden kanssa tehtiin sopimuksia. EKP onnistui hallinnoimaan noin 60:tä yhtä aikaa työskentelevää rakennusyritystä.

Laatikko 3

Perusteeton poikkeus vuoden 2014 hankintadirektiivistä vuoden 2015 varainhoitoasetuksessa

”Ennen hankintamenettelyn aloittamista hankintaviranomaiset voivat toteuttaa markkinakartoituksia valmistellakseen hankintaa ja ilmoittaakseen talouden toimijoille hankintaa koskevista suunnitelmistaan ja vaatimuksistaan.” (vuoden 2014 direktiivin 40 artikla, alleviivaus lisätty)

”Hankintaviranomainen voi ennen hankintamenettelyn aloittamista toteuttaa alustavan markkinakartoituksen valmistellakseen menettelyä.” (vuoden 2015 EU:n varainhoitoasetus, 105 artikla)

Tapaa tutkia paikallisia kiinteistömarkkinoita ei ole täsmennetty

32

Vuoden 2014 hankintadirektiiviä ei sovelleta maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaan tai vuokraukseen. Tällaisiin sopimuksiin sovellettavien menettelyjen on kuitenkin noudatettava perussopimusten periaatteita ja erityisesti tasavertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita.

33

Sen paremmin varainhoitoasetuksessa kuin EKP:n säännöissäkään ei esitetä, miten mahdollisille myyjille tai toimeksisaajille tiedotetaan ja miten niihin otetaan yhteyttä, kun unionin toimielimet etsivät maata tai olemassa olevia rakennuksia. Asia on siis pitkälti toimielinten hallinnoijien harkintavallassa. Tarkastuksessa havaittiin tapauksia, joissa hallinnoijat tutkivat itse markkinoita ja ottivat suoraan yhteyttä valitsemiinsa mahdollisiin myyjiin tai toimeksisaajiin, tapauksia, joissa ulkopuoliset konsultit auttoivat soveltuvien tarjousten valinnassa, sekä tapauksia, joissa hakuilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

34

Ainoastaan komissio on julkisesti sitoutunut²⁰ siihen, että se takaa avoimuuden julkaisemalla järjestelmällisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakuilmoitukset, joissa esitetään kunkin hankkeen vähimmäisvaatimukset ja sovellettavat poissulkemis- ja hakuperusteet, sekä julkaisemalla menettelyjen tulokset. Tarkastuksessa havaittiin, että menettelyä sovellettiin komission kiinteistöhankintasopimuksiin Brysselissä mutta ei Luxemburgissa. Euroopan parlamentti julkaisi hakuilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeksi etsiessään rakennuksia Brysselin pääkaupunkialueelta vuonna 2010.

Vain EKP on vahvistanut sovellettavan kielijärjestelyn hankintasäännöissään

35

Varainhoitoasetuksessa ei määrätä julkisissa hankinnoissa käytettävistä kielistä. Ainoastaan EKP:n hankintasäännöissä esitetään kielijärjestely²¹. Useimpien unionin toimielinten soveltamissa menettelyissä on vaarana, että todellisuus ei vastaa mahdollisten tarjoajien odotuksia. Unionin toimielimet julkaisevat ilmoituksensa TED-tietokannassa kaikilla virallisilla kielillä. Lisäksi talouden toimijat voivat pyytää yksityiskohtaisten tarjousasiakirjojen käännöstä ja jättää tarjouksensa millä tahansa virallisella kielellä. Kun tarjoajista tulee toimeksisaajia, ne eivät kuitenkaan enää voi jatkaa viestintää valitsemallaan virallisella kielellä, vaan niiden on täytettävä hankintaviranomaisen tarpeet tarjouseritelmän mukaisesti. Tavallisesti siihen sisältyy yhteydenottoihin (sopimuksen toteutuksen aikaiseen viestintään) ja tuotoksia varten valittu kieli.

Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet mahdollisimman laajaa kilpailua

36

Tarkastuksessa todettiin, että moniin hankintaviranomaisiin kohdistuu paine välttää oikeudellisia menettelyjä ja/tai vähentää hankintamenettelyihin kuluvaa aikaa ja resursseja. Tämä voi johtaa menettelyä koskeviin valintoihin, jotka ovat oikeudellisesti puolustettavissa, mutta joiden osalta enemmän kilpailua edistävä sääntöjen tulkinta olisi suotavampi moitteettoman varainhoidon kannalta.

Vain EKP:n toimitapoihin kuuluu alustavien markkinakartoitusten toteuttaminen ennen virallisen hankintamenettelyn aloittamista

37

Perusteellinen markkinakartoitus ennen virallisen hankintamenettelyn aloittamista on tärkeä tarjousasiakirjoissa esitettävien vaatimusten ja teknisten eritelmien optimoimiseksi sekä sen tarkistamiseksi, että käytettävissä on mahdollisesti menettelyyn osallistumaan halukkaita tarjoajia.

38

Hankintadirektiivin ja unionin varainhoitoasetuksen viimeisimpiin tarkistuksiin asti tarjouspyyntöä edeltäviä markkinakartoituksia ei mainittu hankintasäännöissä (ks. edellä oleva kohta). Lisäksi EKP:a lukuun ottamatta unionin toimielinten antamissa markkinakartoitusta koskevissa sisäisissä oppaissa tai ohjeissa painotetaan suuresti lähestymistavan riskejä ja asetetaan rajoittavia ehtoja tai jopa kehotetaan välttämään lähestymästä mahdollisia tarjoajia. Esimerkiksi parlamentin julkisia hankintamenettelyjä koskevassa sisäisessä käsikirjassa (marraskuu 2014) kehotetaan olemaan pyytämättä ja vastaanottamatta mielipiteitä yksilöiltä tai toimijoilta, joita asianomainen sopimus kiinnostaa, koska tämä voi haitata kilpailua.

39

Tästä voi seurata hankintavirkamiesten parissa riskinottohaluttomuutta. Tarkastetuista hankinta-asiakirjoista löytyi vain vähän evidenssiä kattavien markkinakartoitusten toteuttamisesta. Myös kyselyyn saadut vastaukset vahvistivat asian. Monet vastaajat ilmoittivat hyödyntävänsä harvoin markkinakartoituksia ennen hankintamenettelyn aloittamista.

40

Muista EU:n toimielimistä poiketen EKP:n hankintayksikkö on vahvistanut ja ottanut käyttöön sisäiset ohjeet siitä, miten toimittajia voidaan paremman vastineen saamiseksi rahalle lähestyä ennakoivasti ennen virallisen hankintaprosessin aloittamista. Lähestymiseen kuuluu erityisesti epävirallisten tapaamisten järjestämistä nykyisten ja mahdollisten toimeksisaajien kanssa markkinatietojen saamiseksi, EKP:n vaatimusten selittämiseksi ja kilpailun edistämiseksi.

Sopimuksia ei jaettu osiin niin usein kuin olisi voitu

41

Sopimusten jakaminen osiin lisää kilpailua ja helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista. Mitä laajempi sopimus, sitä epätodennäköisemmin sitä tehdään pk-yritysten kanssa²².

42

Soveltamissääntöjen 168 artiklan mukaan sopimukset on tehtävä erillisinä erinä yhdessä menettelyssä ”aina, kun tämä on tarkoituksenmukaista, teknisesti toteutettavissa ja kustannustehokasta”. Sanamuoto jättää tulojen ja menojen hyväksyjille laajan harkintavallan eriin jakamisen osalta. Tarkastuksessa todettiin, että sopimuksia ei jaettu osiin niin suuressa määrin kuin se olisi ollut mahdollista. Esimerkkejä tilanteista, joissa sopimukset olisi voitu jakaa osiin, esitetään laatikossa 4. Jäsenvaltioiden keskushallintoon verrattuna unionin toimielinten TED-tietokannassa julkaisemien, osiin jaettuja sopimuksia koskevien ilmoitusten osuus oli selvästi vähäisempi (ks. kaavio 6).

Laatikko 4

Tapauksia, joissa sopimukset olisi voitu jakaa osiin

Neuvosto teki vuonna 2014 yhden yrityksen kanssa arvoltaan yli 93 miljoonan euron puitesopimuksen kymmeneksi vuodeksi neuvoston nykyisten tai tulevien rakennusten teknisten laitteiden hallinnoinnista, ylläpidosta, huollosta ja sovittamisesta. Sopimusta ei jaettu osiin. Tarjottaviin palveluihin kuuluu niinkin erilaisia aloja kuin lämmitys, tuuletus, ilmastointi, vesi ja viemäröinti, sähkö, turvallisuus- ja hälytysjärjestelmät, aurinkosähkö, turvalaitteet, keittiölaitteet, rasvanerottimien tyhjennys, kulutuksen seuranta, tekninen tuki sekä urakat laitteiden sovittamiseksi.

Komissio ei jakanut osiin vuonna 2015 viisivuotista ”Sinun Eurooppasi -neuvontaa”, Euroopan unionin maksutonta oikeudellista neuvonantoa, koskevaa sopimusta, jonka arvo oli yli 8,9 miljoona euroa. Palvelu on hyvin monimutkainen, koska se koskee oikeudellista neuvontaa kaikilla unionin virallisilla kielillä ja edellyttää kaikkia EU:n oikeusjärjestelmiä koskevaa asiantuntemusta. Ainoan tarjouksen esitti vakiintunut palveluntarjoaja, koska se oli todennäköisesti ainoa talouden toimija, joka kykeni esittämään valmiin tarjouksen näin moninaisista ja laajoista palveluista. Tarjousasiakirjoja oli kuitenkin ladattu 211 kertaa, mikä osoittaa, että kiinnostusta tarjousta kohtaan oli paljon. Osiin jakaminen esimerkiksi maaryhmittäin olisi voinut helpottaa muiden talouden toimijoiden osallistumista.

Euroopan parlamentti teki vuonna 2014 sopimuksen Strasbourgin rakennustensa siivoamisesta yhden yrityksen kanssa. Sopimuksen arvo oli yli 19,8 miljoonaa euroa viiden vuoden ajanjaksolla. Tarvittavat palvelut kuvattiin seuraavasti: ”toimistojen siivous, ikkunanpesu, puusepäntyöt, metalliverhoustyöt (sisällä ja ulkona) sekä muut yleiset puhtaanapitopalvelut Euroopan parlamentin Strasbourgin rakennuksissa” ja ne esitettiin yhtenä osana. Ikkunanpesu olisi voitu esittää erillisenä osana, mikä olisi lisännyt niiden yritysten määrää, jotka olisivat voineet hyödyntää tilaisuutta. Ikkunanpesu toteutetaan usein muusta toimistosiivouksesta erillisenä toimintana, josta vastaa eri henkilöstö. Se myös toteutetaan harvemmin ja vaatii erilaista asiantuntemusta ja erilaisia taitoja ja välineitä.

Kaavio 6

Osiin jaettujen sopimusten osuus – unionin toimielinten ja kansallisten keskusviranomaisten hankintailmoitusten vertailu

Huom: Kun hankintailmoituksessa ei esitetty tietoa osista, oletettiin, että sopimusta ei ole jaettu osiin. TED-tietokannan ilmoitusluokassa ”Unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatio” on hyvin vähän EU:n ulkopuolisten kansainvälisten organisaatioiden hankintailmoituksia.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin julkaisutoimiston tietojen perusteella.

43

Vaikka sopimusten jakaminen osiin ja niiden julkaiseminen samanaikaisesti voi lisätä hankintamenettelyihin pääsyä, unionin toimielinten ei pidä jakaa hankintoja keinotekoisesti välttääkseen enemmän kilpailua edistäviä menettelyjä. Esimerkiksi Euroopan parlamentti hankki toimistokalusteita vuonna 2014 yhdeltä toimittajalta neljässä erillisessä neuvottelumenettelyssä yhden tarjoajan kanssa alle kahden kuukauden ajanjaksolla. Kaikkien neljän menettelyn osalta sopimusten arvo jäi alle laajempaa julkisuutta edellyttävän kynnyksen vaihdellen 8 021 eurosta 14 110 euroon. Sopimusten arvo oli yhteensä 43 345 euroa. Kaikki hankintamenettelyt olivat hyvin samankaltaisia: jokainen niistä koski toimistokalusteita johtajille ja pääjohtajille yhdessä ja samassa rakennuksessa.

Rajoitettujen menettelyjen käyttö uhkasi hankaloittaa mahdollisten tarjoajien osallistumista

44

Unionin varainhoitoasetuksen mukaan hankintaviranomainen voi käyttää avointa tai rajoitettua menettelyä mihin tahansa hankintoihin. EKP:n hankintasäännöissä avoin menettely katsotaan ensisijaiseksi, koska niissä avoin menettely todetaan standardimenettelyksi.

45

Rajoitettuun menettelyyn²³ liittyy tiettyjä etuja, erityisesti jos on tarvetta rajoittaa tarjousasiakirjojen saatavuutta turvallisuuteen/luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä. Ainakin ennen viimeisintä hankintasääntöjen tarkistusta oli kuitenkin vaarana, että mahdolliset tarjoajat jättivät osallistumatta, koska tarjouspyynnön yksityiskohtaiset eritelmät eivät olleet saatavilla ensimmäisessä vaiheessa, joten mahdollisten tarjoajien oli vaikea saada selkeää kuvaa hankintaviranomaisen odotuksista. Jää nähtäväksi, muuttuuko tämä tarkistettujen soveltamissääntöjen myötä niiden tullessa voimaan vuodesta 2016 alkaen. Soveltamissääntöjen mukaan hankinta-asiakirjojen, myös niihin kuuluvan täydellisen tarjouseritelmän, olisi kaksivaiheisissa menettelyissä (kuten rajoitetussa menettelyssä) oltava saatavilla menettelyn alusta alkaen. Soveltamissääntöihin sisältyy kuitenkin myös poikkeuslauseke, joka mahdollistaa tästä säännöstä poikkeamisen asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, esimerkiksi luottamuksellisuus- tai teknisten syiden vuoksi.

46

Lisäksi rajoitettu menettely kestää tavallisesti pidempään kuin avoin menettely, mikä jo itsessään voi estää mahdollisia tarjoajia osallistumasta. Tavanomaisen avoimen menettelyn, jossa tarjousasiakirjat ovat sähköisesti saatavilla, tarjousten jättämisen vähimmäismääräaika on 47 päivää, kun taas rajoitetussa menettelyssä se on 37 plus 35 päivää. Lisäksi rajoitetun menettelyn kaksi vaihetta keskeytyvät osallistumispyyntöjen käsittelyn edellyttämäksi ajaksi. Lisäviivästyksiä voi muodostua, kun osallistumispyyntöjä hylätään ja kyseiset toimijat valittavat poissulkemisestaan. Tarjousten arvioinnissa ei myöskään ole mahdollista joustaa niin, että tarjoukset arvioitaisiin ensimmäiseksi sopimuksen tekoperusteiden osalta tarkistamatta ensin poissulkemis- ja valintaperusteita, mikä pidentää menettelyä entisestään verrattuna avoimeen menettelyyn.

47

Vuosina 2010–2014 unionin toimielinten avoimessa menettelyssä tekemien sopimusten kokonaismäärä oli jatkuvasti noin kolme kertaa suurempi kuin rajoitetussa menettelyssä tehtyjen sopimusten määrä. Neuvosto sitä vastoin käytti kyseisen ajanjakson aikana rajoitettuja menettelyjä valtaosaan sopimuksista. Näiden menettelyjen pitkä kesto oli merkittävä ongelma. Ajanjakson 2011–2013 aikana niiden keskimääräinen kesto oli lähes vuosi, josta keskimäärin 170 päivää kului hankintailmoituksen julkaisemisen ja tarjousten vastaanottamisen välillä.

Neuvottelumenettelyjen käyttöä seurattiin yleensä tiiviisti

48

Hankintasääntöjen vuoden 2014 uudistus on lisännyt tarjoajien kanssa käytäviä neuvotteluja sisältävien menettelyjen soveltamisalaa. Erityisesti tämä koskee uutta tarjousperusteista neuvottelumenettelyä. Tarkastusajankohtana oli vielä liian varhaista arvioida uusien sääntöjen vaikutusta.

49

Aiemmin neuvottelumenettelyjä, joissa hankintailmoitusta ei ole julkaistu ennen menettelyn aloittamista, on käytetty neljä kertaa useammin kuin neuvottelumenettelyjä, joissa hankintailmoitus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tärkein syy neuvottelumenettelyihin, joissa hankintailmoitusta ei julkaistu ennen menettelyn aloittamista, oli se, että vain yksi talouden toimija kykeni tarjoamaan kyseiset rakennusurakat, tavarat tai palvelut eikä varteenotettavaa vaihtoehtoa tai korvaavaa tarjoajaa ollut.

Laatikko 5

Tapaukset, joissa laajempi julkisuus olisi ollut asianmukaista

Euroopan parlamentti käytti neuvottelumenettelyä tehdessään 133,6 miljoonan euron kiinteistöhankintasopimuksen Brysselissä sijaitsevasta kiinteistöstä, vaikka rakennusta ei ollut edes olemassa sopimuksen allekirjoitushetkellä 27. kesäkuuta 2012. Kuten erityiskertomuksessa nro 2/2007²⁴ selitettiin, soveltamissääntöjen 134 artiklan 1 kohdan mukaista poikkeamista mahdollisimman laajasta kilpailuttamisesta voidaan soveltaa vain olemassa oleviin rakennuksiin. Rakenteilla oleviin rakennuksiin tai vielä rakentamattomiin rakennuksiin olisi sovellettava avointa kilpailuttamismenettelyä.

EKP:n johtokunta ilmoitti organisatoristen konsulttipalvelujen tarpeesta, jotta pankki voi täyttää uuden tehtävänsä pankkivalvonnan alalla, vain muutamaa kuukautta ennen yhteisen valvontamekanismin käynnistämistä marraskuussa 2014. Viittä mahdollista tarjoajaa lähestyttiin suoraan ja niitä kehotettiin esittämään tarjoukset, mutta hankintailmoitusta ei julkaistu sillä perusteella, että ”sopimuksentekomenettelyjen aikarajoja ei voida noudattaa EKP:lle ennalta arvaamattomien tapahtumien aiheuttaman äärimmäisen kiireellisyyden vuoksi”. Jo vuonna 2013 oli kuitenkin nähtävissä, että yhteisen valvontamekanismin käynnistämisestä seuraa EKP:lle organisatorinen haaste. Ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että nopeutettuun rajoitettuun menettelyyn kuuluvien määräaikojen (kymmenen päivää hakemusten vastaanottamista varten, kymmenen päivää tarjousten vastaanottamista varten) noudattaminen ei olisi ollut mahdollista käytettävissä olleessa ajassa. Sopimuksen arvo oli 3,49 miljoonaa euroa.

50

Tällaisten neuvottelumenettelyjen käyttöä seurattiin tarkastetuissa toimielimissä tiiviisti, kuten varainhoitoasetuksessa edellytetään. Euroopan parlamentissa ja EKP:ssa havaittiin kuitenkin kaksi tapausta, joissa laajempi julkisuus olisi ollut asianmukaista (ks. laatikko 5).

Velvollisuus neuvotella neuvottelumenettelyissä

51

Toisin kuin nimestä voisi päätellä, neuvottelumenettelyihin ei aina sisältynyt neuvotteluja. Tämä koski erityisesti arvoltaan vähäisiä menettelyjä. Komission ja parlamentin pääosastot toteuttivat neuvottelumenettelyt siten, että esitetyistä tarjouksista valittiin paras, mutta tarjouksen parantamisesta ei pyritty neuvottelemaan.

52

Tarjoajat saattavat kuitenkin odottaa saavansa mahdollisuuden tarkistaa tarjous-taan hinnan tai laadun osalta sen jättämisen jälkeen. Kun tätä mahdollisuutta ei tarjottu, näiltä tarjoajilta vietiin mahdollisuus tarjouskilpailun voittamiseen ja toimielin saattoi menettää paremman tarjouksen.

53

Unionin varainhoitoasetuksessa todetaan sen vuoden 2015 tarkistamisen jälkeen nimenomaan, että hankintaviranomainen voi tehdä sopimuksen alustavan tarjouksen pohjalta ilman neuvotteluja, jos se on hankinta-asiakirjoissa ilmoittanut varaavansa itselleen mahdollisuuden tehdä niin. Tarjoajan kannalta tämä uusi säännös ei kuitenkaan poista edellä kuvattua epävarmuutta, koska neuvotteluja voidaan käydä tai olla käymättä.

Puitesopimusten liian pitkä kesto uhkaa haitata kilpailua

54

Puitesopimuksilla luodaan pitkäaikainen suhde yhteen tai useampaan tavarantoimittajaan tai palveluntarjoajaan. Tällaiset sopimukset voivat olla hyödyllisiä hankittaessa tavaroita tai palveluja toistuvasti tilanteessa, jossa hankintaviranomainen tietää mitä se tarvitsee, mutta ei milloin ja kuinka paljon tietyn ajanjakson aikana. Puitesopimuksen kesto on yleensä neljä vuotta²⁵ kilpailua haittaavien vaikutusten välttämiseksi. Vain erityisesti puitesopimuksen kohteeseen liittyvissä huolellisesti perustelluissa poikkeustapauksissa kesto voi ylittää neljä vuotta. Hankintaviranomaisen hallintokustannusten vähentämistä ei pidä katsoa päteväksi syyksi.

55

Toisin kuin muut tarkastetut organisaatiot neuvosto on vuosina 2013–2015 hyödyntänyt usein poikkeuslauseketta jatkaakseen huomattavasti rakennuksiaan koskevien puitesopimusten kestoa. Laatikossa 6 luetellaan tällaisia sopimuksia, joiden kesto on vähintään seitsemän vuotta.

Laatikko 6

Neuvoston voimassa olevia puitesopimuksia, joiden kesto on vähintään seitsemän vuotta

UCA 093/13: Neuvoston nykyisten tai tulevien rakennusten teknisten laitteiden hallinnointi, ylläpito, huolto ja sovittaminen enintään kymmenen vuoden ajan. Yhteisarvo 94 miljoonaa euroa.

UCA 14/048: Euroopan unionin neuvoston Justus Lipsius -rakennuksen hissien nykyaikaistaminen ja yleinen kunnossapito kymmenen vuoden ajan. Yhteisarvo 3,35 miljoonaa euroa.

UCA 14/100: Väliseinien asennustyöt sekä viimeistelytyöt Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön rakennuksessa enintään seitsemän vuoden ajan. Yhteisarvo 6,66 miljoonaa euroa.

UCA 15/010: Justus Lipsius -rakennuksen sähköisten ja sähkömekaanisten laitteiden valvonta- ja hallintalaitteiden uusiminen ja ylläpito 17 vuoden ajan. Jälki-ilmoitusta ei ole julkaistu.

UCA 15/011: Euroopan unionin neuvoston rakennusten parannus- ja kunnossapitotyöt seitsemän vuoden ajan. Yhteisarvo 31,2 miljoonaa euroa.

UCA 034/15: Kannettavien pomminilmaisimien ostaminen ja kunnossapito kymmenen vuoden ajan. Jälki-ilmoitusta ei ole julkaistu.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Luku III – Tarpeettomat esteet hankaloittavat sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, jotka haluavat saada tietoa unionin toimielinten tarjouskilpailuista ja hyödyntää niitä

56

Tarkastuksessa tutkittiin, miten helppoa on löytää tieto unionin toimielimien tarjoamista hankintamahdollisuuksista ja onko käytettävissä välineitä, joiden avulla mahdolliset tarjoajat voivat jättää tarjouksen ilman tarpeettomia kustannuksia ja hakea tehokkaasti muutosta, jos menettelyssä ilmenee ongelmia.

57

Paras käytäntö olisi tarjota yhteinen sähköinen asiointipiste, josta talouden toimijat löytäisivät kaikki tarvittavat tiedot yhdestä paikasta (verkkosivusto) ja jonka kautta ne voisivat olla yhteydessä EU:n toimielimiin. Hankintamenettelyihin sisältyvä viestintä sovellettavista säännöistä, liiketoimintamahdollisuuksista, merkityksellisistä hankinta-asiakirjoista, tarjousten jättämisestä sekä kaikki muu toimielinten ja talouden toimijoiden välinen viestintä olisi ideaalitilanteessa hoidettava yhden sähköisen kanavan kautta. Sähköinen hankintamenettely (ks. laatikko 7) tarjoaa välineet tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

Laatikko 7

Sähköinen hankintamenettely – termit selitettyinä

Sähköisillä (julkisilla) hankinnoilla (sähköinen hankintamenettely) tarkoitetaan sitä, että julkisen sektorin organisaatiot käyttävät sähköistä viestintää ja käsittelevät tapahtumat sähköisesti tavaroiden ja palvelujen ostamisen tai julkisia rakennusurakoita koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä.

Kaikki hankintamenettelyn vaiheet voidaan toteuttaa tai niitä voidaan tukea sähköisesti. Tällä hetkellä painotetaan

sähköistä ilmoittamista: julkisia hankintamahdollisuuksia koskevien ilmoitusten sähköinen julkaiseminen, myös hyperlinkki sähköiseen hankintafoorumiin

hankinta-asiakirjojen sähköistä saatavuutta: julkisia hankintoja koskevan asiakirja-aineiston, kuten tarjouseritelmien, julkaiseminen internetissä sekä tarjoajien ja hankintaorganisaation välinen sähköinen viestintä

tarjousten sähköistä toimittamista: talouden toimijoiden tarjousten sähköinen toimittaminen vastauksena tarjouspyyntöön.

Ks. COM(2012) 179 final, ”Sähköisiä hankintoja koskeva strategia” ja COM(2013) 453 final, ”Täysin sähköisten hankintojen käyttöönotto julkishallinnon nykyaikaistamiseksi”.

Unionin toimielinten hankintatoiminnan näkyvyys internetissä on heikko

58

Talouden toimijan näkökulmasta unionin toimielinten hankintatoiminnan hyvä näkyvyys on tärkeää kolmesta syystä: se helpottaa tiedon saantia sopimusmahdollisuuksista, se auttaa ymmärtämään sääntöjä ja sitä, miten tarjous on parasta esittää, ja se herättää avoimuuden avulla luottamusta menettelyjen oikeudenmukaiseen tulokseen, mikä rohkaisee toimijoita osallistumaan.

Saatavilla olevat tiedot ovat sirpaleisia ja hajallaan monilla eri verkkosivustoilla

59

Europa.eu on Euroopan unionin virallinen verkkosivusto. Sen oman esittelyn mukaan tarkoituksena on, että ”sen kautta voi kätevästi etsiä tietoa EU:sta ja sen tarjoamista palveluista, jos ei ole aiemmin tutustunut EU-elinten sivustoihin”²⁶. Europa.eu-sivustolla viitataan unionin toimielinten julkisiin hankintoihin, mutta sen lisäksi ei esitetä perustietoja unionin toimielinten hankintatoimista ja sovellettavista säännöistä. Verkkosivustolla vierailija löytää pelkästään linkkejä unionin eri toimielinten hankintaosioihin (yhteensä 11 linkkiä) ja EU-Bookshopiin, josta voi ladata maksutta vuonna 2009 laaditun esitteen ”Liiketoiminta Euroopan komission kanssa”.

60

Toinen verkkosivusto, jolla todennäköisesti vieraillaan tutustuttaessa ensimmäistä kertaa unionin toimielinten julkisiin hankintoihin, on komission keskitetty julkisia hankintoja koskeva sivusto²⁷. Sivustolla esitetään luettelo politiikanaloista, joilla komissiolla voi olla hankintatarpeita, sekä linkkejä näistä politiikanaloista vastaavien eri pääosastojen verkkosivustoille. Muuta tietoa ei esitetä.

61

Komission pääosastojen ja muiden unionin toimielinten verkkosivustoilla annetaan enemmän tietoja kuin keskitetyillä verkkosivustoilla. Niiden kattamien aihepiirien laajuus vaihtelee kuitenkin merkittävästi, kuten voidaan havaita taulukosta 2, jossa esitetään yhteenveto yhdentoista eri verkkosivuston analyysin tuloksista.

Taulukko 2

Unionin toimielinten verkkosivustojen hankintaosien analyysi

Luokkakohtainen yhteismäärä
Parlamentti
Neuvosto
EKP
Komissio

Selitykset:
K = Kyllä
O = Osittain
R = Edellyttää rekisteröitymistä

Viestinnän pääosasto
Tietotekniikan pääosasto
EUROPEAID
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto
YTK
Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Brysselissä
Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Luxemburgissa
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto
Verotuksen ja tulliliiton pääosasto

Yleisiä tietoja unionin toimielimen julkisista
hankinnoista
6

K

K
K
K

K

K

Tarjouksen jättämistä koskevat ohjeet toimittajille
5

K

K
K

K

K

Tietoja unionin toimielinten julkisia hankintoja koskevasta oikeusperustasta
8
K
K
K

K
K
K

K
K

Yleiset ehdot ja/tai asiakirjamalleja
8

K
K

K
K
K

K

K
K

Lisäkoulutusta tai oppimisvälineitä (verkko-oppiminen, internetkäyttäjän opas)
3

K

K

K

Mahdollisuus esittää hankintaa koskevia kysymyksiä
8

K
K

K
K
K

K
K

K

Uusia mahdollisuuksia koskevien ilmoitusten tilaaminen
8

K

K
K
K
K
K
K
K

Hankintaa koskevat asiakirjat saatavina sähköisessä muodossa
12
K
R
R
K
K
K
K
K
K
K
K
K

Sivustolla saatavilla muita hakuvaihtoehtoja
3

K

K

K

Tietoja käynnissä olevista, arvoltaan suuriin hankintoihin liittyvistä mahdollisuuksista
12
K
K
K
K
K
K
K
K
K
K
K
K

Ilmoitukset tulevista tai suunnitteilla olevista arvoltaan suurista menettelyistä
4

K

K
O

K

Tietoja käynnissä olevista, arvoltaan vähäisiin hankintoihin liittyvistä mahdollisuuksista
6
K
K
K

K

K

K

Ilmoitukset tulevista tai suunnitteilla olevista arvoltaan vähäisistä menettelyistä
4
K

K
K
K

Tarkastetulla verkkosivustolla yhteensä

5
11
6
3
8
13
8
7
9
4
5
8

Huom: Analyysi toteutettiin 24. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 2015.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

62

Tutkituista verkkosivustoista EuropeAidin sivusto on esimerkki parhaasta käytännöstä, koska kaikki tarvittavat tiedot ovat saatavilla. Sivustolla on käyttäjäystävällinen edistynyt hankintamahdollisuuksien hakujärjestelmä, jossa on paljon hakuvaihtoehtoja. Lisäksi saatavilla on ohjeita ja mahdollisuuksia verkko-oppimiseen. Toinen merkittävä ero verrattuna muihin verkkosivustoihin on, että EuropeAidin sivustolla on julkaistu hankintamenettelyjen yksityiskohtaiset ohjeet²⁸. Muualla tällaisia ohjeita kohdellaan sisäisinä asiakirjoina, eikä niitä julkaista virallisilla verkkosivustoilla. Tämä koskee esimerkiksi komission budjettipääosaston keskitetyn varainhoidon yksikön julkisia hankintoja koskevaa käsikirjaa. Käsikirjan viimeisin versio on marraskuulta 2015, mutta vain sen aiemmat versiot ovat saatavilla internetissä, ja nekin vain, koska yksityiset asianajotoimistot ja kansalaisjärjestöt ovat ne julkaisseet.

TED-tietokannan (Tenders Electronic Daily) hakutoiminto ei aina tuottanut tyydyttäviä tuloksia

63

TED (Tenders Electronic Daily) on EU:n virallisen lehden täydennysosan verkkoversio, jossa julkaistaan eurooppalaisia julkisia hankintoja koskevia ilmoituksia. TEDissä julkaistaan päivittäin, tiistaista lauantaihin, noin 1 800 julkisia hankintoja koskevaa ilmoitusta²⁹. Suurin osa ilmoituksista on peräisin EU:n jäsenvaltioiden hankintaviranomaisilta. Myös unionin toimielinten julkisia hankintoja koskevat ilmoitukset julkaistaan TEDissä silloin, kun niiden arvioitu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin vuoden 2014 hankintadirektiivissä esitetyt kynnysarvot. Tästä poikkeuksen muodostaa soveltamissääntöjen 134 artiklan mukaisesti neuvottelumenettely, josta ei julkaista ilmoitusta.

64

Koska hankintailmoitusten määrä on valtava, tehokas hakutoiminto on ratkaisevan tärkeä TEDin käyttäjäystävällisyyden kannalta. Ilmoituksia voidaan TEDissä lajitella ja hakea maan, liiketoiminta-alan, toimituspaikan ja monien muiden kriteerien mukaan. TEDin hakutoiminto mahdollistaa useiden kriteerien yhdistämisen mahdollisesti kiinnostavien hankintailmoitusten hakemiseksi. TEDiä testaamalla havaittiin, että eri hakuvaihtoehtojen tulokset eivät useinkaan olleet kaikilta osin tyydyttäviä. Laatikossa 8 esitetään tästä esimerkkejä.

Laatikko 8

Esimerkkejä voimassa olevia hankintailmoituksia koskevan haun epätyydyttävistä tuloksista

Haettaessa voimassa olevia hankintailmoituksia yhdistämällä liiketoimintasektori ”rakentaminen ja kiinteistöt” sekä ”Euroopan unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatio” osumia saatiin 124 kappaletta. Näytettävissä hakutuloksissa oli kuitenkin lukuisia hankintailmoituksia, joilla ei selvästi ollut mitään tekemistä ”rakentamisen ja kiinteistöjen” kanssa, kuten esimerkiksi ”käännöspalveluja”, ”EU:n kuluttajalainsäädännön toimivuustarkastusta tukevaa tutkimusta” tai ”pk-välineitä, elinkeinoelämää ja korkeakouluja” koskevat hankintailmoitukset.

Voimassa oleviin hankintailmoituksiin tehtiin toinen haku siten, että hakukriteereiksi rajattiin liiketoimintasektori ”kaivostoiminta ja malminrikastus” sekä ”Euroopan unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatio”. Haku antoi asiaa koskemattomia tuloksia, kuten ”aurinkosuojalaitteet” tai ”rautatieliikenteeseen liittyvien rakennusten rakennusurakat”. Hakukriteerien yhdistelmää testattiin eri päivinä. Hakutoiminto tuotti useita kertoja tuloksena hankintailmoituksia, joilla ei ollut mitään yhteyttä ”kaivostoimintaan ja malminrikastukseen”.

Tekstihaku ei aina tuottanut tyydyttäviä tuloksia. Testissä käytettiin lainausmerkkejä ohjeiden mukaan ja haettiin esimerkiksi yhdistelmää ”turvallisuuspalvelut” ja ”Euroopan unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatio”. Tämä antoi 147 osumaa, joissa oli asiaa koskemattomia osumia, kuten ”tuki paremman maakohtaisen tiedon kehittämiseksi julkishallinnosta ja institutionaalisesta valmiuksien kehittämisestä” tai ”tekninen tuki vesilähettiläiden koulutus- ja tiedotushanketta varten”.

TEDin hakutoimintoa tiettyjen unionin toimielinten ilmoitusten osalta parannettiin joulukuussa 2015, mutta toiminto ei ole vieläkään täysin luotettava. Esimerkiksi rastittamalla ”Euroopan unionin neuvosto” tulokseksi tuli yhdistelmä neuvoston sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon ilmoituksia. Osa näistä Euroopan ulkosuhdehallinnon ilmoituksista ei kuitenkaan näkynyt rastitettaessa suoraan Euroopan ulkosuhdehallinto. Lisäksi tiettyä EU:n virastoa koskevien hankintailmoitusten löytäminen oli edelleen monimutkaista.

(Testihaut toteutettiin tammi–helmikuussa 2016.)

”Yhteisen hankintasanaston” (CPV-nimikkeistö) ja ”Tilastollisen alueluokituksen (NUTS)” kaltaisia välineitä liiketoimintamahdollisuuksien määrittämiseen ei aina käytetty oikein

65

TED-hakutulosten oikeellisuus riippuu hankintaviranomaisten tietojen oikeasta syöttötavasta, varsinkin mitä tulee TED-tietokannassa käytettyihin luokitusvälineisiin.

66

”Yhteinen hankintasanasto” (CPV-nimikkeistö) on tärkein luokitusväline. CPV-nimikkeistön tarkoituksena on auttaa tarjoajia löytämään kiinnostavat hankintailmoitukset liiketoimintasektoreittain. Nimikkeistö sisältää noin 10 000 koodia viisitasoisessa puuhierarkiassa. Kukin koodi muodostuu kahdeksasta numerosta ja niitä vastaavasta nimikkeestä, jossa kuvaillaan sopimuksen kohde eli tavarahankinnat, rakennusurakat tai palvelut.

67

Euroopan komission tilaamassa tutkimuksessa³⁰ paljastui, että suhteellisen suureen osuuteen hankintailmoituksista sisältyy väärä koodi. Testissä 405 hankintailmoituksen otoksessa koodi oli väärä 23 prosentissa ilmoituksista. Noin 10 prosentissa ilmoituksista esitetty koodi ei kuvannut hankinnan kohteena ollutta rakennusurakkaa, tavarahankintaa tai palveluja. Noin 8 prosentissa sovellettiin liian yleistä koodia ja noin 4 prosentissa liian täsmällistä koodia. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin komission hankintailmoituksia, joissa oli väärä koodi. Laatikossa 9 esitetään tästä esimerkkejä.

Laatikko 9

Esimerkkejä komission käyttämistä vääristä CPV-koodeista

Hankintaviranomainen käytti ”moottoriajoneuvojen eri markkinoiden tilasto- ja ennusteanalyysiä” koskevassa tutkimussopimuksessa koodia ”joukkoliikennepalvelut maanteitse” (koodi 60112000). Sopimuksen arvo oli 429 300 euroa.

”Autoteollisuuden päästöjä, kilpailukykyä ja taloudellista analyysiä” koskevassa tutkimussopimuksessa käytettiin koodia ”kuljetusvälineet ja kuljetuksessa käytettävät aputuotteet” (koodi 34000000). Sopimuksen arvo oli 5 000 000 euroa.

Sopimuksessa, joka koski ”keskeisten laadullisten ja määrällisten tietojen keruuta Euroopan komission sulautumapäätöksistä” käytettiin ”markkinatutkimuspalveluiden” koodia (koodi 79310000). Menettely päätettiin tuloksettomana, sopimusta ei tehty.

68

EU:n tilastokeskus Eurostat laati tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS, Nomenclature of Territorial Units for Statistics), jotta alueyksiköistä voidaan saada yksittäinen ja yhtenäinen erittely alueellisten tilastojen tuottamiseksi Euroopan unionille. Nimikkeistöä voidaan käyttää hankintailmoituksissa ilmaisemaan rakennusurakoiden suoritus-/toteutuspaikkaa, tuotteiden toimituspaikkaa tai palvelujen suorituspaikkaa. Suurin osa komission yksiköistä ei käyttänyt NUTS-nimikkeistöä hankintailmoituksissaan. Jos hankintaviranomainen ei ole täsmentänyt sopimuksen toteutuspaikan NUTS-koodia, ilmoitus voi jäädä mahdollisilta tarjoajilta huomaamatta.

Unionin toimielimet luovat talouden toimijoille tarpeettomia esteitä sähköisten tarjouskilpailujen ja tarjousten sähköisen toimittamisen osalta, kun ne eivät sovella yhdenmukaistettuja ratkaisuja sujuvalla tavalla

Sähköisten hankintailmoitusten TED-tietokannan (eTendering) käyttö on vapaaehtoista

69

Kaikki unionin toimielimet ja virastot voivat käyttää sähköisten hankintailmoitusten TED-tietokannan eTendering-palvelua, ja siitä voisi tulla kaikkien tarjouspyyntöjen osalta keskitetty asiointipiste. TEDiä hallinnoi julkaisutoimisto. Kiinnostuneet talouden toimijat voivat rekisteröityä palveluun maksutta. Tietokanta on synkronoitu TED-verkkosivuston³¹ kanssa ja se tarjoaa

a)sähköisen pääsyn kaikkiin julkisesti saatavilla oleviin hankinta-asiakirjoihin

b)mahdollisuuden esittää kysymyksiä millä tahansa EU:n virallisella kielellä sekä tarkastella muita kysymyksiä ja vastauksia

c)reaaliaikaiset ilmoitukset valittujen tarjouspyyntöjen julkaistuista päivityksistä.

70

Sähköisten hankintailmoitusten TED-tietokannan (eTendering) käyttö on ollut mahdollista huhtikuusta 2011 alkaen, mutta tietokannan käyttö ei ole pakollista komission pääosastoille ja toimeenpanovirastoille, vaikka budjettipääosasto rohkaiseekin niitä käyttämään järjestelmää. Sama koskee Euroopan parlamenttia, jossa tarkoituksena on, että kaikki pääosastot käyttävät TED-tietokannan eTendering-palvelua. Neuvosto aikoo ryhtyä käyttämään TEDin eTendering-palvelua vuonna 2016. EKP:llä ei ole suunnitelmia TEDin eTendering-palvelun käytöstä. Liitteessä I esitetään luettelo kaikista yksiköistä, jotka olivat käyttäneet TED-tietokannan eTendering-palvelua huhtikuun puoliväliin 2016 mennessä. Luetteloon sisältyvien EU:n elinten ja virastojen vähäinen määrä vahvistaa tilintarkastustuomioistuimen kyselyn tulokset, joiden mukaan kaksi kolmasosaa elimistä käyttää TEDin eTendering-palvelua harvoin tai ei koskaan.

Unionin toimielimet ponnistelevat mahdollistaakseen tarjousten sähköisen jättämisen, ja niiltä puuttuu yhteinen lähestymistapa

71

Unionin varainhoitoasetuksen 95 artiklan 2 kohdassa³² toimielimet ja elimet velvoitetaan määrittelemään yhteiset säännöt, joita ne soveltavat sähköiseen tietojenvaihtoon hankinta- ja avustusmenettelyihin osallistuvien kolmansien osapuolten kanssa. Tavoitteena on ottaa käyttöön keskitetty ”sähköisten tietojen vaihtamisjärjestelmä” hakijoita, ehdokkaita ja tarjoajia varten. Asetuksen 111 artiklan 2 kohdassa annetaan komissiolle tehtäväksi varmistaa, että tarjoajat voivat halutessaan jättää tarjoukset ja niitä koskevat todisteet sähköisesti.

72

Tarjousten sähköisen toimittamisen testaus alkoi komissiossa marraskuussa 2014. Täysimääräinen käyttöönotto ei ole vielä toteutunut. Sen on määrä alkaa heinäkuussa 2016.

73

Euroopan parlamentin osalta tarjousten sähköinen toimittaminen on mahdollista vain arvoltaan vähäisten sopimusten kohdalla. Arvoltaan suurien sopimusten osalta tarjousten sähköistä jättämistä haittaa se, että parlamentin sähköpostijärjestelmä ei täytä kaikkia varainhoitoasetuksessa esitettyjä vaatimuksia (ks. laatikko 10). Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto on vuodesta 2014 alkaen rohkaissut tarjoajia toimittamaan osan tarjousasiakirjoista sähköisesti muistitikulla.

Laatikko 10

Tarjousten sähköistä toimittamista koskevat vaatimukset

”(…) tarjousten ja osallistumishakemusten sähköiseen vastaanottamiseen käytettävien laitteiden avulla on voitava teknisin keinoin ja asianmukaisin menettelyin varmistaa, että

a)taloudellinen toimija voidaan todentaa varmuudella;

b)tarjousten ja osallistumishakemusten täsmällinen jättöpäivämäärä ja -aika ovat tarkasti määritettävissä;

c)voidaan kohtuudella varmistaa, että näiden vaatimusten mukaisesti toimitettuihin tietoihin ei ole pääsyä ennen vahvistettuja määräaikoja;

d)ainoastaan valtuutetut henkilöt voivat vahvistaa tai muuttaa toimitettujen tietojen avaamista koskevia päivämääriä;

e)ainoastaan valtuutetut henkilöt voivat hankintamenettelyn eri vaiheissa tutustua kaikkiin toimitettuihin tietoihin tai sallia pääsyn kyseisiin tietoihin siltä osin kuin se on menettelyssä tarpeen;

f)jos a–e alakohdassa tarkoitettuja ehtoja rikotaan, voidaan kohtuudella varmistaa, että rikkominen on havaittavissa.”

(Unionin varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 155 artiklan 2 kohta).

74

Unionin toimielimistä neuvosto on ollut asiakirjojen sähköisen toimittamisen osalta edelläkävijä, mutta vaihtelevin tuloksin. Asiakirjojen sähköinen toimittaminen on ollut mahdollista toukokuusta 2009 alkaen, jolloin tätä varten otettiin käyttöön ”Consilium tendering” -sivusto. Tarjousten sähköinen toimittaminen oli kuitenkin vapaaehtoista, ja julkisista hankinnoista vastaavat voivat päättää olla käyttämättä tätä vaihtoehtoa. Vaikka vaihtoehto oli olemassa, tarjoajat saivat toimittaa tarjouksensa paperilla. Neuvoston mukaan alle puolet tarjouksista toimitettiin sähköisesti. ”Consilium tendering” ei ole enää käytössä, ja neuvosto on kiinnostunut osallistumaan komission sähköiseen järjestelmään.

75

EKP suunnittelee sähköisen hankintajärjestelmän vaiheittaista käyttöönottoa vuonna 2016. Siinä tarjoajat voivat jättää tarjouksensa sähköisesti käyttäjätilin kautta (käyttäjätunnus ja salasana). Tarjoajien toimittaessa tarjouksensa sähköisesti järjestelmä muodostaa yksilöllisen tunnuksen kansisivulle, jonka tarjoajat voivat tulostaa, allekirjoittaa ja toimittaa EKP:lle fyysisenä kopiona vahvistaakseen, että heidän tarjouksensa on pätevä ja oikeudellisesti sitova.

Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, on vaikea saada valitustaan nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta kokemastaan haitasta

76

Tehokkaat välineet niiden tapausten käsittelemiseksi, joissa talouden toimijat katsovat tulleensa kohdelluiksi epäoikeudenmukaisesti, ovat tärkeitä sekä EU:n toimielimille että kyseisille talouden toimijoille. Tällaiset välineet lisäävät EU:n toimielinten uskottavuutta ja vahvistavat talouden toimijoiden luottamusta siihen, että niitä kohdellaan oikeudenmukaisesti ja että tämän vuoksi kannattaa tehdä yhteistyötä unionin toimielinten kanssa.

Muutoksenhakudirektiivien säännöksiä, jotka voisivat vahvistaa muutoksenhakumenettelyä, ei ole sisällytetty julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin

77

Muutoksenhakudirektiiveissä³³ vahvistetaan yhteiset normit sen varmistamiseksi, että kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on saatavilla nopeat ja tehokkaat muutoksenhakukeinot tilanteissa, joissa tarjoajat katsovat, että sopimuksia on myönnetty epäoikeudenmukaisesti. Uudelleentarkastelun voi toteuttaa olemassa oleva oikeudellinen tai hallinnollinen muutoksenhakuelin. Vaihtoehtoisesti voidaan myös perustaa riippumaton tuomioistuimen ulkopuolinen muutoksenhakuelin, jonka päätöksiin voidaan soveltaa tuomioistuinvalvontaa. Toinen direktiiveissä esitetty vaihtoehto on, että asianomaisen talouden toimijan on ensin haettava muutosta hankintaviranomaiselta ennen kuin voi kääntyä tuomioistuimen puoleen.

78

Kuten aina kun kyseessä on direktiivi, muutoksenhakudirektiivejä ei sovelleta suoraan unionin toimielimiin. Joitakin direktiivien osatekijöitä on sisällytetty unionin varainhoitoasetukseen ja EKP:n julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin, mutta ei kaikkia. Erityisesti riippumatonta tuomioistuinten ulkopuolista muutoksenhakuelintä, jonka päätöksiin voitaisiin kohdentaa tuomioistuinvalvontaa, ei ole perustettu käsittelemään unionin toimielinten hankintoihin liittyviä asioita. Välivaiheen tarkastelut ja sopimusta edeltävät muutoksenhakumenettelyt vievät kuitenkin tällaisissa elimissä yleensä vähemmän aikaa.³⁴

79

Muutoksenhakudirektiivien mukaisesti unionin varainhoitoasetuksessa säädetään 15 kalenteripäivän odotusajasta ennen sopimuksen allekirjoittamista. Odotusaika on vain 10 päivää, kun hankintaviranomainen ilmoittaa valituille ja hylätyille tarjoajille sähköisesti aikomuksestaan allekirjoittaa sopimus³⁵. Jos hylätyt tai vahinkoa kärsineet tarjoajat tai ehdokkaat toimittavat pyyntöjä tai huomautuksia odotusaikana, hankintaviranomainen voi lykätä sopimuksen allekirjoittamista lisätutkimusten ajaksi. Tämä varainhoitoasetuksen säännös on hylätyille tarjoajille vähemmän suotuisa kuin muutoksenhakudirektiivien säännökset, joiden mukaan muutoksenhakupyynnön toimittaminen hankintaviranomaiselle johtaa automaattisesti sopimuksentekomahdollisuuden lykkäämiseen³⁶.

80

Tarkastetuista organisaatioista vain EKP:llä on vahva sisäinen uudelleentarkastelumekanismi valitusten käsittelemiseksi. EKP:n muutoksenhakumenettely kuvataan laatikossa 11.

Laatikko 11

EKP:n muutoksenhakumenettely

EKP:n hankintasäännöissä annetaan hylätyille ehdokkaille/tarjoajille mahdollisuus tehdä valitus EKP:n hankintoja käsittelevälle valvontaelimelle. Valvontaelin on sisäinen elin, jonka jäsenet ovat ylempiä johtajia ja jota tukee pankin oikeudellinen yksikkö. Jos valvontaelin katsoo, että valituksen tekijän osallistumishakemuksen tai tarjouksen hylkäämisestä tehty päätös on hankintasääntöjen tai hankintalainsäädännön yleisten periaatteiden vastainen, valvontaelin joko määrää, että tarjousmenettely tai joitakin sen osia on toteutettava uudelleen, tai tekee lopullisen päätöksen. Valvontaelin ilmoittaa valittajalle kirjallisesti päätöksestään kuukauden kuluessa valituksen vastaanottamisesta.

Vuodesta 2007 lähtien on esitetty 35 valitusta, joista yhden käsittely oli kesken joulukuussa 2015. Kuusi valitusta hyväksyttiin, 20 hylättiin ja kahdeksan toimitettiin asiasta vastaavaan hankintakomiteaan eikä valittaja hakenut niille jatkoa.

Menettelyt EU:n tuomioistuimissa ovat aikaa vieviä ja korvauksia väitetystä vahingosta määrätään harvoin

81

Unionin yleinen tuomioistuin on toimivaltainen muun muassa ratkaisemaan ensimmäisenä oikeusasteena talouden toimijoiden kanteet, jotka koskevat unionin toimielinten toimien tai toimimatta jättämisten laillisuutta. Kuusivuotisella kaudella vuodesta 2009 vuoteen 2014 yleinen tuomioistuin ratkaisi 3 419 asiaa, joista 106 koski unionin toimielinten julkisia hankintoja (3,1 prosenttia; keskimäärin 17,6 asiaa vuodessa)³⁷. Näissä julkisia hankintoja koskevissa 106 asiassa tehtiin yhteensä 123 päätöstä, joista 66 oli tuomioita ja 57 määräyksiä. Näiden jakautuminen unionin toimielinten ja elinten kesken esitetään taulukossa 3.

Taulukko 3

Yleisen tuomioistuimen tuomioiden ja määräysten jakautuminen unionin toimielinten ja elinten kesken

| Tuomio | Määräys
Euroopan komissio | 41 | 40
Euroopan parlamentti | 5 | 4
Neuvosto | 3 | 3
Euroopan meriturvallisuusvirasto | 3 |
Euroopan unionin tuomioistuin | 2 |
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 2 |
Euroopan lääkevirasto | 2 |
Euroopan keskuspankki | 1 | 2
Euroopan investointipankki | 1 |
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 1 |
Euroopan tasa-arvoinstituutti | 1 |
FRONTEX | 1 |
Euroopan ympäristökeskus | 1 |
Fusion for Energy -yhteisyritys | 1 | 3
Europol | 1 |
Euroopan tilintarkastustuomioistuin |  | 1
Euroopan ulkosuhdehallinto |  | 1
Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto |  | 1
Euroopan kemikaalivirasto |  | 1
Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus |  | 1

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

82

Tarkastellun ajanjakson aikana kumoamiskanteet hyväksyttiin 13 asiassa sillä perusteella, että hankintaviranomaisen päätös oli lainvastainen³⁸. Yleisen tuomioistuimen julkisia hankintoja koskevat käsittelyt (tuomion antaminen) kestivät keskimäärin 35 kuukautta.

83

Merkittävin osallistujille hankintamenettelystä aiheutuva vahinko on saamatta jäänyt voitto, jonka nämä olisivat saaneet tullessaan valituiksi. Tarkastellun ajanjakson (2009–2014) aikana vahingonkorvauskanteista ei annettu myönteisiä päätöksiä. Unionin yleinen tuomioistuin kuitenkin määräsi kahdessa tuoreemmassa asiassa³⁹ hankintaviranomaisen maksamaan talouden toimijalle vahingonkorvausta hankintamahdollisuuden menettämisestä. Tämä saattaa viitata siihen, että yleinen tuomioistuin suhtautuu tällaisissa tapauksissa nykyisin myönteisemmin vahingonkorvauksiin.

84

Tarkastellun ajanjakson aikana ei ollut onnistuneita välitoimihakemuksia⁴⁰, ja kaikki talouden toimijoiden unionin tuomioistuimessa nostamat 16 kannetta yleisen tuomioistuimen päätöksistä hylättiin. Yhdessä kaikkein merkittävimmistä unionin toimielinten julkisia hankintamenettelyjä koskevista vuoden 2015 päätöksistä⁴¹ unionin tuomioistuimen varapresidentti kuitenkin määräsi, että vaikka korjaamatonta vahinkoa ei ole tapahtunut, havaittujen lainvastaisuuksien riittävän ilmeisen ja vakavan luonteen vuoksi välitoimien myöntäminen on ilmeisesti perusteltua. Unionin tuomioistuimen varapresidentti suhtautui näin ollen myönteisesti yleisen tuomioistuimen uuteen ja entistä joustavampaan lähestymistapaan, joka liittyy välitoimien myöntämisen edellytyksiin tehokasta oikeussuojaa koskevan oikeuden osalta⁴².

Oikeusasiamies onnistui toisinaan löytämään sovintoratkaisuja, mutta menettelysäännöt estävät nopean reagoinnin hankinta-asioissa

85

Euroopan oikeusasiamies tutkii kanteluja, jotka koskevat hallinnollista epäkohtaa unionin toimielimissä ja elimissä, myös julkisia hankintatoimia koskevia kanteluja. Oikeusasiamiehen verkkosivustolla tehdyillä hauilla löytyi 60 päätöstä, jotka koskivat julkisia hankintoja ajanjaksolla 18. helmikuuta 2008⁴³ – 17. helmikuuta 2015⁴⁴. Suurin osa näistä 60 tapauksesta (34 tapausta) koski unionin ulkopuolisia hankintatoimia, jotka usein liittyivät EU:n edustustoihin. Näiden 60 päätöksen analyysi esitetään yhteenvetona taulukossa 4.

Taulukko 4

Oikeusasiamiehen julkisia hankintoja koskevat päätökset – katsaus tuloksiin

Luokka | Tapausten määrä | Perustelu
Päätösten kokonaismäärä | 60 | Oikeusasiamiehen verkkosivustolla julkaistujen julkisia hankintoja koskevien päätösten kokonaismäärä aiheesta ”hankintasopimusten tekeminen ja avustusten myöntäminen”.
Ei hallinnollista epäkohtaa | 30 | Oikeusasiamies ei havainnut hallinnollista epäkohtaa.
Sovintoratkaisuun päästy | 8 | Hyväksytty ja pantu täytäntöön sovintoratkaisu tai korjaavia toimia. Tähän luokkaan kuuluvat seuraavat alaluokat:
Saadut tiedot | 6 | Sovintoratkaisuun sisältyi tyydyttävien tietojen antaminen tai perustelujen esittäminen.
Kulujen korvaaminen | 1 | Sovintoratkaisuun sisältyi kantelijan perusteltujen kulujen korvaaminen.
Ratkaisua ei täsmennetty (neuvottelu) | 1 | Sovintoratkaisusta neuvoteltiin, mutta neuvottelujen tuloksista ei ole tietoa.
Hallinnollinen epäkohta | 20 | Oikeusasiamies totesi hallinnollisen epäkohdan vähintään yhdessä tapaukseen liittyvässä seikassa. Tähän luokkaan kuuluvat seuraavat alaluokat:
Sovintoratkaisu hylätty | 5 | Toimielin hylkäsi ehdotetun sovintoratkaisun viidestä tapauksesta neljässä tapauksessa.
Sovintoratkaisu ei mahdollinen | 13 | Sovintoratkaisu ei enää ollut mahdollinen.
Sovintoratkaisu ei tarpeen | 2 | Sovintoratkaisu ei ollut tarpeen, koska kantelua ei tutkittu menettelyn perumisen vuoksi tai koska kantelulla ei ollut vaikutusta menettelyn lopputulokseen.
Tuomioistuimen käsittelyssä oleva asia – ei tarkempia tutkimuksia | 1 | Oikeusasiamies ei tutkinut asiaa, koska se oli yleisen tuomioistuimen käsittelyssä.
Kantelijan peruma tapaus | 1 | Kantelija perui tapauksen ilman selitystä.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

86

Keskimääräinen käsittelyaika kantelun jättämisestä päätökseen oli 20 kuukautta, mikä on vähemmän kuin asian käsittely tuomioistuimessa (ks. kohta 82). Tosin ”ennen kantelun tekemistä on aiheelliset hallinnolliset menettelyt oltava suoritettu toimielimissä ja elimissä, joita asia koskee”⁴⁵, jotta oikeusasiamies voi aloittaa sen käsittelyn. Tämä tarkoittaa, että talouden toimijan on ensin esitettävä valitus asianomaiselle toimielimelle ja odotettava sen vastausta. Tämä pidentää prosessia ja käytännössä poistaa oikeusasiamiehen mahdollisuuden nopeaan asiaan puuttumiseen ennen sopimuksen allekirjoittamista.

87

Kun oikeusasiamiehen ehdottama sovintoratkaisu hyväksyttiin, siihen sisältyi yleensä tietojen antaminen tai tyydyttävien perustelujen esittäminen valittajalle tämän tarjouksen hylkäämisen syistä. Oikeusasiamiehen tutkimukset eivät ole koskaan johtaneet unionin toimielimen valintapäätöksen kumoamiseen ja hankintamenettelyn uudelleenavaamiseen. Korjausmenettelyihin ei ole koskaan sisältynyt hankintamahdollisuuden menettämisen tai saamatta jääneen voiton korvaamista kantelijalle. Yhdessä tapauksessa valittajalle korvattiin tälle hankintamenettelyyn osallistumisesta aiheutuneet kulut. Oikeusasiamies toimii ennakoivasti ja sisällyttää päätöksiinsä ”lisähuomautuksia”, jotka ovat suosituksia, joilla pyritään kannustamaan unionin toimielimiä parantamaan käytäntöjään tulevaisuudessa. Esimerkkejä ”lisähuomautuksista” esitetään laatikossa 12.

Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunta ei käsitellyt unionin toimielimiä koskevia vetoomuksia

88

Oikeus esittää vetoomus on yksi Euroopan kansalaisten perusoikeuksista⁴⁶. Jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä ja oikeushenkilöllä, jonka asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa, on oikeus vedota Euroopan parlamenttiin. Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunta totesi kuitenkin vetoomusportaalissaan, että se ei tarkastele unionin toimielimiä koskevia hallinnollisia epäkohtia. ”Vetoomusta ei oteta käsiteltäväksi (…) Euroopan unionin toimielimiä tai elimiä koskeviin hallinnollisiin epäkohtiin liittyvät asiat on kuitenkin osoitettava Euroopan oikeusasiamiehelle”. Vetoomusvaliokunta sulki näin hallinnollisia epäkohtia unionin toimielinten hankintamenettelyissä koskevat väitteet toimintansa ulkopuolelle.

Laatikko 12

Esimerkkejä oikeusasiamiehen lisähuomautuksista

”Julkaisutoimisto voisi sopimusehtojen mukaisesti tulevissa tapauksissa, joissa toimeksisaaja kysyy, uusitaanko sopimus vaiko ei, vähintäänkin ilmoittaa arvioidun aikataulun, jossa se aikoo tehdä päätöksen.” (Oikeusasiamiehen päätös Euroopan unionin julkaisutoimistosta tehdyn kantelun 1922/2010/(VIK)ER tutkimuksen päättämiseksi (19/12/2013))

”Nyt tarkasteltavana olevan tapauksen kaltaisissa tapauksissa, joissa EU:n edustusto peruttuaan tarjouskilpailun päättää soveltaa neuvottelumenettelyä joidenkin alun perin tarjouksen jättäneiden kanssa, edustuston olisi syytä harkita avointa ja ennakoivaa tiedottamista hylätyksi tulleille tarjoajille tapahtumien kulusta. Näin toimiminen vahvistaisi entisestään käsitystä EU:n edustustojen toteuttamien tarjouskilpailumenettelyjen lainmukaisuudesta ja avoimuudesta.” (Euroopan oikeusasiamiehen päätös Euroopan komissiosta tehdyn kantelun 1325/2011/VL tutkimuksen päättämiseksi (17/5/2013))

”Ottaen huomioon tämän tapauksen paljastaman terminologiaan liittyvän sekaannuksen ja mahdollisten väärinymmärrysten välttämiseksi vastaisuudessa oikeusasiamies katsoo, että komissiota olisi kehotettava tarkistamaan sen hankintamenettelyssä toimittama aineisto, jotta vältetään epäselvyydet ja terminologinen epäjohdonmukaisuus ja varmistetaan, että tarjoajat saavat selkeää ja yksiselitteistä tietoa laitokseen/yhtiöön/rekisteröitymiseen/kansallisuuteen sovellettavista kelpoisuusehdoista. Olisi myös hyödyllistä, että komissio tämän tarkistuksen yhteydessä varmistaisi hankintamenettelyn kannalta keskeisten termien määrittelyn joko varsinaisessa hankintailmoituksessa tai helposti saatavilla olevassa asiakirjassa, johon ilmoituksessa selvästi viitataan.” (Euroopan oikeusasiamiehen päätös Euroopan komissiosta tehdyn kantelun 920/2010/VIK tutkimuksen päättämiseksi (18/7/2011))

Luku IV – Tulosten avoimuutta ja vastavuoroista oppimista ei edistetä järjestelmällisesti

Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan tuloksista eivät ole saatavilla siten, että vastuuvapauden myöntävä viranomainen ja suuri yleisö voisivat seurata hankintatoimintaa tehokkaasti

89

Yksi tehokkaimmista tavoista torjua korruptiota ja hallinnollisia epäkohtia julkisissa hankinnoissa sekä ehkäistä kilpailun perusteetonta rajoittamista on lisätä prosessien ja menettelyjen avoimuutta. Avoimuus on tärkeää sekä talouden toimijoille että vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ja suurelle yleisölle, jotka voivat parantaa unionin toimielinten toiminnan tuloksia seuraamalla hankintatoimintaa.

Tehokas seuranta edellyttää, että yhdenmukaistetut tiedot ovat saatavilla yhdestä paikasta internetissä

90

Sidosryhmien suorittaman tehokkaan seurannan mahdollistamiseksi seuraavien vähimmäistietojen on oltava saatavilla internetissä yhdestä paikasta, ja niitä on päivitettävä jatkuvasti jokaisen yli 15 000 euron arvoisen sopimuksen osalta sen jälkeen, kun unionin toimielin on sen allekirjoittanut:

a)sopimuksen kohde

b)sopimuksen tyyppi

c)sopimuksen arvo

d)sopimuksen kesto

e)valintamenettelyn tyyppi (neuvottelumenettelyssä, josta ei julkaista ilmoitusta, myös perustelut menettelyn valinnalle)

f)sopimuksen tekoperusteet ja niiden painotus

g)vastaanotettujen tarjousten määrä sekä lopullista valintapäätöstä tehtäessä huomioon otettujen tarjousten määrä (jaoteltuna jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kesken ja pk-yritysten tekemät tarjoukset eriteltynä)

h)valitun tarjoajan nimi ja osoite sekä tiedot siitä, onko valittu tarjoaja pk-yritys

i)mahdollisesti alihankintana kolmansille annettava sopimuksen osuus.

91

Tällaisessa unionin hankintasopimuksia koskevassa tietorekisterissä olisi myös esitettävä tarvittavat linkit muihin asiakirjoihin (esimerkiksi hankinta-asiakirjoihin, TED-ilmoituksiin, allekirjoitettujen sopimusten jäljennöksiin).

Tietoa on tarjolla hajanaisesti

92

Tällä hetkellä ei ole olemassa välineitä, joilla saataisiin kokonaiskuva unionin toimielinten hankintatoiminnan tuloksista. Tietoa on tarjolla hajanaisesti eikä juurikaan yhdenmukaisella tavalla. Kaikki päättyneet hankintamenettelyt eivät ole saatavilla TED-tietokannassa, koska jälki-ilmoitusten julkaiseminen ei aina ole pakollista. TED-tietokannassa olevien menettelyjen hakeminen on vaikeaa, koska hakutulokset eivät aina ole tyydyttäviä (ks. kohdat 63–65). Kaikki unionin toimielimet eivät käytä sähköisten hankintailmoitusten TED-tietokantaa (eTendering). Lisäksi jotkut toimielimet sulkevat mahdollisuuden ladata TEDistä hankinta-asiakirjoja sen jälkeen, kun määräaika tarjousten jättämiselle on päättynyt.

93

Euroopan parlamentti julkaisee verkkosivustollaan vuosittain kattavan luettelon kaikista toimeksisaajistaan yli 15 000 euron arvoisten sopimusten osalta. Luettelossa esitetään toimeksisaajan nimi ja osoite, sopimuksen tyyppi ja kohde, sen kesto, arvo, noudatettu menettely ja asiasta vastaava pääosasto. Luettelo on osa Euroopan parlamentin tekemistä sopimuksista laadittavaa vuosikertomusta. Luettelo on kattavampi ja yksityiskohtaisempi kuin muiden tarkastettujen toimielinten julkaisemat kootut tiedot ja ylittää unionin varainhoitoasetuksessa esitetyt avoimuusvaatimukset.

94

Koska komission hankintatoimet on hajautettu, niistä raportoidaan pääosastojen vuotuisissa toimintakertomuksissa, mutta standardoidulla tavalla. Kaikkia vuotuisten toimintakertomusten tietoja ei kuitenkaan yhdistetä yhteen kertomukseen komission tasolla. Komissio sisällyttää vuotuiseen yhteenvetoonsa hallintosaavutuksistaan komission tason analyysin neuvottelumenettelyistä. Komission varainhoidon avoimuuden järjestelmä on suunniteltu tarjoamaan tietoja EU:n varojen vastaanottajista. Se ei kuitenkaan sisällä mitään tietoja hankintasopimuksiin johtaneiden hankintamenettelyjen tyypeistä.

95

EKP julkaisee verkkosivustollaan vuosittain luettelot yli 50 000 euron arvoisista sopimuksista, jotka on tehty ilman hankintailmoituksen julkaisemista. Luetteloissa esitetään tehtyjen sopimusten toimeksisaajien nimi, sopimusten kohde ja arvioitu arvo sekä se, oliko sopimuksen kesto yli 12 kuukautta. TED-tietokannassa olevat aiemmat hankintailmoitukset ja jälki-ilmoitukset sekä aikaisemmat vapaaehtoiset hankintailmoitukset ovat saatavissa keskitetysti arkisto-osiosta.

96

Neuvoston yli 60 000 euron arvoisia sopimuksia koskevalla varmennetulla hankintasivustolla hakutoimintoa voi käyttää sekä käynnissä oleviin menettelyihin että päättyneisiin ja peruttuihin menettelyihin. Kaikkia päättyneitä menettelyjä ei kuitenkaan löytynyt, kun hakutoimintoa testattiin. Ilman edeltävää hankintailmoitusta tehtyjä sopimuksia koskeva vuotuinen luettelo julkaistaan TEDissä. Neuvoston verkkosivustolla ei kuitenkaan ole linkkiä näihin luetteloihin.

97

Julkaisutoimiston hallinnoima Euroopan unionin avoimen datan portaali sisältää julkisia hankintoja koskevia tietokokonaisuuksia. Kattavimmat tietokokonaisuudet perustuvat suoraan TEDiin. Näitä tietokokonaisuuksia heikentävät edellä kohdissa 63 ja 64 kuvatut ongelmat eli tulokset eivät aina ole tyydyttäviä ja tiedot ovat joskus puutteellisia.

Parhaista käytännöistä oppimista ei hyödynnetä täysimääräisesti

98

Koska unionin toimielinten julkiset hankinnat on suurelta osin hajautettu, eri organisaatioiden välisellä yhteistyöllä voidaan saada aikaan parannuksia vastavuoroisen oppimisen ja vuorovaikutteisen tietämyksen vaihdon avulla. Tarkastuksessa havaittiin eri toimielinten ja suuremmissa toimielimissä eri hankintayksiköiden välillä merkittävää yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa. Toimielinten yhteisiä hankintamenettelyjä järjestetään. On olemassa foorumeita kysymysten esittämistä ja keskustelua varten.

99

Vertaisarviointi mahdollistaa parhaiden käytäntöjen järjestelmällisen vaihdon organisaatioiden kesken. Unionin julkisissa hankinnoissa tätä välinettä ei vielä ole käytetty. Hyvä esimerkki vertaisarvioinnin ansiosta aikaansaadusta parannuksesta on Euroopan tilastojärjestelmä⁴⁷. YTK toteuttaa säännöllisesti hankinta-asiakirjojensa jälkitarkastuksia maksujen tarkistusten yhteydessä. Näiden jälkitarkastusten rakenteessa on joitakin yhtenevyyksiä vertaisarviointiin nähden⁴⁸.

9Ks. esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen viimeisin vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2014 ja toimielinten vastaukset (EUVL C 373, 10.11.2015), kohta 1.29.

10Suoraan hallinnoitavissa hankinnoissa virheet koskivat useimmiten unionin talousarviosta rahoitettavia avustuksia.

11Ks. erityiskertomus nro 10/2015 ”Toimia julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi EU:n koheesiomenojen alalla olisi tehostettava”, erityisesti kohdat 19–24 ja taulukko 1, jossa esitetään virheiden luokitus. Koheesiomenoihin jäsenvaltioissa liittyviin urakoihin, tavaroihin ja palveluihin sisältyy tienrakennuksen tai jätevedenpuhdistamoiden kaltaisia kohteita, jollaisia ei tavallisesti sisälly EU:n toimielinten julkisiin hankintoihin (http://eca.europa.eu).

12Ks. kohta 9.

13Pääosin neuvottelumenettelyissä, joissa sopimus voitiin tehdä vain tietyn talouden toimijan kanssa teknisistä tai taiteellisista syistä tai yksinoikeuksien suojelemiseksi.

14Ks. lausunnon kohta 8 (EUVL C 52, 13.2.2015, s. 1).

15Unionin varainhoitoasetuksen hyvää hallintoa koskevassa 96 artiklassa säädetään muun muassa, että toimielimen on pyydettävä hakijaa tai tarjoajaa toimittamaan puuttuvat tiedot tai selventämään tositteita, kun kyseessä on ilmeinen käsittelyssä syntynyt virhe.

16Ks. vuoden 2014 hankintadirektiivin johdanto-osan 2 kappale.

17Viestinnässään mahdollisten tarjoajien kanssa sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto painottaa, että erityisesti pk-yritysten toivotaan osallistuvan. Pk-yrityksiä rohkaistaan esittämään osallistumispyyntö tai jättämään tarjous yksin, yritysten yhteenliittymänä tai aliurakoitsijana.

18Ks. vuoden 2014 hankintadirektiivin 40 artikla.

19EKP:n hankintasäännöissä ei mainita alustavia markkinakartoituksia.

20Ks. KOM(2007) 501 lopullinen, annettu 5.9.2007, komission kiinteistöpolitiikasta Brysselissä ja Luxemburgissa, erityisesti sen jakso ”Lisääntynyt kilpailu markkinoilla edellyttää uusia kiinteistöjen osto- ja vuokrausmenettelyjä”.

21EKP:n sääntöjen mukaan hankintamenettelyt toteutetaan englanniksi, elleivät menettelyyn tai sopimuksen kohteeseen liittyvät poikkeukselliset olosuhteet edellytä muiden kielten käyttämistä.

22Ks. ulkopuolisten konsulttien komission pyynnöstä helmikuussa 2014 toteuttama tutkimus ”SMEs’ access to public procurement markets and aggregation of demand in the EU”.

23Avoimesta menettelystä poiketen rajoitettu menettely järjestetään kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa kaikki halukkaat talouden toimijat voivat esittää osallistumispyynnön, mutta tarjouksen voivat jättää vain toimijat, jotka täyttävät valintakriteerit.

24EUVL C 148, 2.7.2007, s. 1, ks. kohta 21.

25Sopimussuhde talouden toimijaan voi kestää pidempään kuin neljä vuotta, koska puitesopimukseen perustuvan yksittäisen sopimuksen keston ei tarvitse vastata puitesopimuksen kestoa.

26http://europa.eu/abouteuropa/index_fi.htm

27http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_fi.htm

28”Procurement And Grants for European Union external actions – A Practical Guide”.

29http://ted.europa.eu

30Sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston tilaama tutkimus ”Review of the functioning of the CPV Codes/System”, joulukuu 2012.

31Lisäksi sähköinen hankintailmoitusten TED-tietokanta (eTendering) tarjoaa pääsyn arvoltaan vähäisiin tarjouspyyntöihin, mikäli hankintaviranomainen päättää julkaista ne.

32Voimassa lokakuusta 2012 lähtien.

33Julkisia hankintoja koskevista muutoksenhakukeinoista säädetään kahdessa direktiivissä: neuvoston direktiivissä 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33), joka kattaa julkisen sektorin, ja neuvoston direktiivissä 92/13/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14), joka kattaa yleishyödyllisten palvelujen alan. Molempia direktiivejä muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/66/EY, annettu 11 päivänä joulukuuta 2007, neuvoston direktiivien 89/665/ETY ja 92/13/ETY muuttamisesta julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen tehokkuuden parantamiseksi (EUVL L 335, 20.12.2007, s. 31).

34Ks. komission lopullinen tutkimusraportti ”Economic efficiency and legal effectiveness of review and remedies procedures for public contracts”, huhtikuu 2015, s. 137.

35Puitesopimuksiin perustuvien erillissopimusten ja poikkeuksellisten neuvottelumenettelyjen osalta odotusaikaa ei soveltamissääntöjen 134 artiklan 1 kohdan mukaan ole (lukuun ottamatta 134 artiklan 1 kohdan b alakohdassa mainittua poikkeusta - yksi mahdollinen toimija). Odotusaikaa ei myöskään ole, jos tarjouksia on jätetty vain yksi.

36Lykkäys ei pääty ennen kuin vähintään 10 kalenteripäivää on kulunut hankintaviranomaisen lähettämän vastauksen päiväystä seuraavasta päivästä.

37Kun verrataan julkisia hankintoja koskevien asioiden määrää unionin toimielinten ja elinten TEDissä julkaisemien valintapäätösten määrään, voidaan todeta, että yleisen tuomioistuimen asioiden suhde unionin toimielinten ja elinten hankintamenettelyihin on alle 1 prosenttia. Tämä on vähemmän kuin jäsenvaltioissa, joissa muutoksenhakumenettelyiden määrän suhde hankintamenettelyjen kokonaismäärään vaihteli 2 prosentin ja 12,3 prosentin välillä (julkisten hankintojen toteuttamiskatsaus vuodelta 2013, ”Annual Public Procurement Implementation Review 2013”, komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2014) 262 final, 1.8.2014, s. 26).

38Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin toimielimillä on laaja harkintavalta niiden tekijöiden osalta, jotka on otettava huomioon hankintasopimuksen tekemisessä. Yleisen tuomioistuimen uudelleentarkastelu on rajattava sen tarkistamiseen, että menettelyä ja perusteluja koskevia sääntöjä noudatetaan, tosiseikat ovat oikein eikä ilmeistä arviointivirhettä tai vallan väärinkäyttöä ole tapahtunut. Hyväksytyistä 13 kumoamiskanteesta kymmenessä perusteena esitettiin, että hankintaviranomainen ei ollut noudattanut perusteluvelvoitettaan.

39Asia T-299/11, 7.10.2015, European Dynamics Luxembourg ym. v. SMHV (riippuen muutoksenhausta vireillä olevassa asiassa C-677/15 P) ja asia T-199/14, 29.10.2015, Vandbreda Risk & Benefits v. komissio.

40Lukuun ottamatta yhtä määräystä, joka sittemmin peruutettiin valituksen jälkeen. Lisäksi kahdessa tapauksessa hankintaviranomainen peruutti tarjouspyyntömenettelyn ennen yleisen tuomioistuimen päätöstä.

41C-35/15 P(R), Euroopan komissio v. Vanbreda Risk & Benefits.

42Asianomaisessa tapauksessa varapresidentti kuitenkin vastusti välitoimien soveltamista, sillä komissio oli noudattanut odotusaikaa ennen sopimuksen tekemistä ja sopimus tehtiin kauan ennen välitoimien soveltamista koskevan hakemuksen esittämistä.

43Ensimmäinen maininta julkisia hankintoja koskevasta päätöksestä, joka on tehty aiheesta ”hankintasopimusten tekeminen ja avustusten myöntäminen”.

44Tämän seitsemän vuoden ajanjakson aikana oikeusasiamies sai 86 hyväksyttävää kantelua, jotka koskivat hankintoja. Näistä 60 päätöstä on saatavilla internetissä olevasta tietokannasta, 22 tapauksessa oikeusasiamies ei löytänyt perusteita tutkimuksen käynnistämiselle, ja kantelijat peruivat neljä tapausta.

45Ks. oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9 päivänä maaliskuuta 1994 tehty Euroopan parlamentin päätös, 2 artiklan 4 kohta (EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15).

46Ks. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artikla.

47Ks. erityiskertomus nro 12/2012 ”Paransivatko komissio ja Eurostat luotettavien ja uskottavien Euroopan tilastojen tuottamisprosessia?” (http://eca.europa.eu).

48Vuonna 2014 tällaisia tarkastuksia kohdennettiin 55 hankinta-asiakirjakokonaisuuteen. Tarkastukset koskivat sääntöjen ja vaatimusten noudattamista. Toteutuksesta vastasi yhdeksän kolmen hengen työryhmää, ja ne kattoivat kaikki YTK:n toimipaikat. Tarkastajat tulivat eri yksiköistä ja eri toimipaikoista. Jokaista ryhmää johti ryhmänvetäjä. Ryhmät käyttivät samaa yksityiskohtaista tarkistuslistaa ja sovelsivat standardoitua raportointia.

Johtopäätökset ja suositukset

100

Unionin julkisiin hankintoihin sovelletaan sääntöjä, joilla on määrä poistaa esteitä ja avata markkinoita syrjimättömällä ja avoimella tavalla kilpailun edistämiseksi. Julkisten hankintojen tavoitteena on lisätä julkisten elinten valinnanvaraa mahdollisten toimeksisaajien valinnassa, mistä seuraa parempi vastine rahalle samalla, kun yrityksille luodaan markkinamahdollisuuksia.

101

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että unionin toimielimet voivat vielä parantaa pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille.

102

Unionin toimielimillä on vankat järjestelmät ja kyvykäs henkilöstö virheriskin ja sääntöjenvastaisuuksien riskin hallintaan. Tilintarkastustuomioistuin havaitsee vain vähän vakavia virheitä EU:n toimielinten suoraan hallinnoimissa hankintatoimissa, joita se tutkii vuosittaista tarkastuslausumaansa varten. Petostentorjuntavirastolle ilmoitetaan harvoin syytöksistä, mikä viittaa siihen, että vakavien sääntöjenvastaisuuksien ja petostapausten määrä on alalla vähäinen (ks. kohdat 15–22).

103

Voidakseen seurata hankintatoimintansa saavutettavuutta ja osoittaa sen unionin toimielimet tarvitsevat tietoa talouden toimijoiden osallistumisesta hankintamenettelyihin. Useimmat unionin toimielimet eivät mittaa järjestelmällisesti hankintamenettelyihin osallistumista. Tarkastetuista organisaatioista vain komission Yhteinen tutkimuskeskus kerää tästä kattavia tilastoja. Muut tahot noudattavat vähimmäisvaatimusta, jonka mukaan niiden on mainittava vastaanotettujen tarjousten määrä TED-tietokannassa julkaisemissaan jälki-ilmoituksissa (ks. kohdat 23–25).

Suositus 1

Parantaakseen mahdollisuuksia seurata hankintatoimiensa saavutettavuutta kaikkien unionin toimielinten olisi kerättävä ja analysoitava tietoa menettelykohtaisesti ja menettelytyypeittäin sekä alkuperäisten osallistumishakemusten ja tarjousten määrästä että niiden tarjousten määrästä, jotka otetaan huomioon lopullisessa valintapäätöksessä.

Toteutumisen tavoitemääräaika: Vuodesta 2017 alkaen

104

Tarkistaessaan hankintasääntöjään vuonna 2015 unionin toimielimet eivät helpottaneet julkisiin hankintoihin osallistumista yksinkertaistamalla sääntöjä ja selventämällä mahdollisimman tyhjentävästi epäselviä osa-alueita (ks. kohdat 26–35):

a)EU:n varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä ei ole konsolidoitu yhdeksi asiakirjaksi, ja kyseiset säädökset ovat edelleen tarpeettoman monimutkaisia

b)poikkeamista uudesta hankintadirektiivistä ei aina esitetä selvästi eikä selitetä

c)pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista ei erityisesti kannusteta

d)markkinoiden kartoitusta ennen kiinteistöhankintasopimusten tekemistä ei ole selvennetty

e)vain EKP on vahvistanut sovellettavista kielijärjestelyistä hankintasäännöissään.

Suositus 2

Unionin varainhoitoasetuksen tulevaa, vuoden 2016 tarkistusta varten komission olisi ehdotettava yhtä julkisia hankintoja koskevaa sääntökirjaa. Siinä olisi erityisesti kannustettava pieniä ja keskisuuria yrityksiä osallistumaan. Lisäksi siihen olisi sisällytettävä säännöt kiinteistöhankintasopimuksia edeltävistä markkinakartoituksista ja hankintamenettelyjen kielijärjestelyistä. Poikkeaminen vuoden 2014 hankintadirektiivistä olisi perusteltava.

Toteutumisen tavoitemääräaika: Vuonna 2017 osana unionin varainhoitoasetuksen tarkistamista

105

Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet mahdollisimman laajaa kilpailua. Useimmilla unionin toimielimillä ei ollut tapana toteuttaa markkinatoimijoiden kuulemismenettelyä ennen virallisen hankintamenettelyn käynnistämistä. Kuuleminen on kuitenkin tärkeää, sillä sen avulla mahdollisille tarjoajille voidaan tiedottaa suunnitelmista ja optimoida tarjouspyyntöasiakirjojen vaatimukset. Unionin toimielinten ei pidä jakaa hankintoja keinotekoisesti osiin välttääkseen kilpailua lisääviä menettelyjä. Sopimusten jakaminen osiin ja niiden julkaiseminen samanaikaisesti voi kuitenkin lisätä varsinkin pk-yritysten osallistumista hankintamenettelyihin. Unionin toimielimet eivät soveltaneet riittävästi tätä käytäntöä (ks. kohdat 37–55).

Suositus 3

Kun se on tarkoituksenmukaista, unionin toimielinten olisi hyödynnettävä ennakoivammin alustavia markkinakartoituksia valmistellakseen hankintamenettelyä ja ilmoittaakseen talouden toimijoille hankintaa koskevista suunnitelmistaan ja vaatimuksistaan.

Toteutumisen tavoitemääräaika: Välittömästi

Suositus 4

Unionin toimielinten olisi mahdollisuuksien mukaan jaettava sopimukset osiin lisätäkseen osallistumista hankintamenettelyihinsä.

Toteutumisen tavoitemääräaika: Välittömästi

106

Tarpeettomat esteet hankaloittavat sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, jotka haluavat saada tietoa unionin toimielinten tarjouskilpailuista ja hyödyntää niitä. Unionin toimielinten hankintamahdollisuuksien näkyvyys internetissä on heikko. Saatavilla olevat tiedot ovat sirpaleisia ja hajallaan monilla eri verkkosivustoilla. TED-tietokannan (Tenders Electronic Daily) hakutoiminto ei aina tuottanut tyydyttäviä tuloksia. Tarjousten sähköisen toimittamisen mahdollistavia välineitä ei ole vielä otettu käyttöön kattavalla ja yhdenmukaisella tavalla (ks. kohdat 56–75).

Suositus 5

Unionin toimielinten olisi perustettava hankintatoimiaan varten yhteinen sähköinen asiointipiste, jonka avulla talouden toimijat löytäisivät kaikki tarvittavat tiedot yhdestä paikasta ja jonka kautta ne voisivat olla yhteydessä unionin toimielimiin. Hankintamenettelyihin sisältyvä viestintä sovellettavista säännöistä, liiketoimintamahdollisuuksista, merkityksellisistä hankinta-asiakirjoista, tarjousten jättämisestä sekä kaikki muu toimielinten ja talouden toimijoiden välinen viestintä olisi hoidettava yhden sähköisen asiointipisteen kautta.

Toteutumisen tavoitemääräaika: 2018

107

Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, on vaikea saada valitustaan nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta kokemastaan haitasta. Vain EKP:llä on käytössä vankka sisäinen valitusmenettely (ks. kohdat 76–88).

Suositus 6

Komission olisi ehdotettava tarkistuksia unionin varainhoitoasetukseen sellaisten talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, esittämien valitusten tarkastelemiseksi nopeasti. Tarkastelun olisi tapahduttava ennen kuin talouden toimijat voivat kääntyä EU:n oikeusasiamiehen tai EU:n tuomioistuinten puoleen.

Toteutumisen tavoitemääräaika: Vuonna 2017 osana unionin varainhoitoasetuksen tarkistamista

108

Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan tuloksista eivät ole saatavilla siten, että vastuuvapauden myöntävä viranomainen ja suuri yleisö voisivat seurata hankintatoimintaa tehokkaasti avoimuuden lisäämiseksi ja luottamuksen aikaansaamiseksi. Tietoa on tarjolla hajanaisesti eikä juurikaan yhdenmukaisella tavalla (ks. kohdat 89–97). Petostentorjuntaviraston tutkimuksiaan koskeva raportointi ei mahdollista pitkän ajanjakson kehityssuuntien arvioimista (ks. kohdat 16 ja 17).

Suositus 7

Unionin toimielinten olisi perustettava yksi yhteinen julkinen hankintasopimuksia koskeva tietorekisteri, jotta niiden hankintatoimien tehokas jälkiseuranta olisi mahdollista. Rekisteriä voitaisiin kehittää osana TED-tietokannan eTendering-palvelua.

Toteutumisen tavoitemääräaika: 2018

Suositus 8

Euroopan petostentorjuntaviraston olisi parannettava asianhallintajärjestelmäänsä, jotta virasto voi laatia raportteja ja tilastoja tutkittavana olevista erilaisista syytöstyypeistä ja tutkimusten tuloksista.

Toteutumisen tavoitemääräaika: 2017

109

Koska unionin toimielinten julkiset hankinnat on suurelta osin hajautettu, toimielinten välisellä yhteistyöllä voidaan saada aikaan parannuksia vastavuoroisen oppimisen ja vuorovaikutteisella tietämyksen vaihdolla. Tarkastuksessa havaittiin eri toimielinten ja suuremmissa toimielimissä eri hankintayksiköiden välillä merkittävää yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa. Vertaisarviointeja, jotka ovat edistynein menetelmä parhaiden käytäntöjen järjestelmälliseksi jakamiseksi, ei kuitenkaan käytetä (ks. kohdat 98 ja 99).

Suositus 9

Unionin toimielinten olisi hyödynnettävä vertaisarviointia keskinäiseen oppimiseen ja parhaita käytäntöjä koskevaan tietojenvaihtoon.

Toteutumisen tavoitemääräaika: Ensimmäinen vertaisarviointi käynnistetään vuonna 2018

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Baudilio Tomé MUGURUZAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 24. toukokuuta 2016 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti

Liitteet

Liite I

TED-tietokannan eTendering-palvelun käyttäjät (huhtikuu 2016)

Euroopan parlamentti, infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto

Euroopan parlamentti, innovoinnin ja teknisen tuen pääosasto

Euroopan parlamentti, viestinnän pääosasto

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan komissio kauppapolitiikan pääosasto

Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto

Euroopan komissio, budjettipääosasto

Euroopan komissio, energian pääosasto

Euroopan komissio, henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto

Euroopan komissio, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto

Euroopan komissio, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto

Euroopan komissio, liikenteen ja liikkumisen pääosasto

Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

Euroopan komissio, oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto

Euroopan komissio, rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto

Euroopan komissio, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto

Euroopan komissio, terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto

Euroopan komissio, tietotekniikan pääosasto

Euroopan komissio, tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto

Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto

Euroopan komissio, viestinnän pääosasto

Euroopan komissio, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto

Euroopan komissio, ympäristön pääosasto ja ilmastotoimien pääosasto

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Bryssel

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Luxemburg

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

Yhteinen tutkimuskeskus

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan investointipankki

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF)

Eurostat

Euroopan unionin julkaisutoimisto

Eurojust

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

Euroopan lääkevirasto (EMA)

Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (FRONTEX)

Euroopan poliisivirasto (Europol)

Euroopan puolustusvirasto

Euroopan rautatievirasto (ERA)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

Euroopan ympäristökeskus (EYK)

Fusion for Energy -yhteisyritys

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (OHIM)

Liite II

Yhteenveto kyselyn tuloksista

Tausta

Unionin toimielinten julkisia hankintoja koskevan tuloksellisuuden tarkastuksen yhteydessä katsottiin tärkeäksi ottaa huomioon unionin pienempien elinten mielipiteet ja näkemykset laajemman kokonaiskäsityksen saamiseksi hankintamenettelyistä. Kysely lähetettiin 47 tällaiselle elimelle. Vastausprosentti oli 85.

I Hankintapolitiikka

01

Hankintapolitiikka on merkityksellistä, koska se ilmentää ajattelutapaa, johon unionin toimielinten hankintakäytännöt perustuvat. Erityisen merkityksellistä politiikka on pyrittäessä parantamaan hankintamenettelyihin pääsyä ja kehittämään luottamusta, koska hankintapolitiikka lisää hankintoja toteuttavien toimielinten vastuuvelvollisuutta ja tarjousten jättämisestä kiinnostuneiden luottamusta.

02

Virastojen, yhteisyritysten ja muiden unionin elinten luettelemat kolme tärkeintä tavoitetta olivat (laskevassa järjestyksessä): korkean hinta-laatusuhteen saavuttaminen, puolueettomuuden varmistaminen ja hallinnon yksinkertaistaminen.

03

Kysymykseen siitä, onko elimillä hankintapolitiikka, suurin osa vastaajista (57 prosenttia) vastasi myöntävästi. Muut vastaajat (43 prosenttia) eivät kuitenkaan sovella lainkaan tällaista politiikkaa.

04

Julkisen saatavuuden osalta 56 prosenttia vastaajista kertoi, että niiden politiikka on julkisesti saatavilla.

II Hankintamenettelyjen tehostaminen

01

Hankintamenettelyjä voidaan helpottaa ja keventää monin tavoin, kuten antamalla ohjeistusta tarjousmenettelyistä, käyttämällä sähköisiä hankintavälineitä, seuraamalla osallistumista tai toteuttamalla markkinakartoituksia.

02

Kysymykseen siitä, tarjoavatko elimet hankintahenkilöstölle ohjeasiakirjoja hankintamenettelyn valinnasta, suurin osa (60 prosenttia) vastanneista kertoi tämän olevan käytäntönä.

03

Komissio on katsonut sähköiset hankinnat keskeiseksi keinoksi helpottaa hankintoja. Sähköinen hankinta käsittää tarjousten sähköisen jättämisen, sähköiset hankintailmoitukset ja sopimusten sähköisen tekemisen. Nämä välineet olivat kuitenkin käytössä vain 35 prosentilla vastaajista.

III Markkinakartoitukset

01

Markkinakartoitusten toteuttaminen ennen hankintamenettelyn aloittamista on tärkeää, jotta opitaan tuntemaan markkinat ja voidaan valmistella menestyksekäs hankintamenettely. Kuitenkin lähes puolet kyselyyn vastanneista virastoista vastasi, että ne eivät toteuta markkinakartoituksia tai toteuttavat sellaisia harvoin. Tässä myös markkinakartoitusmallien käyttämien on tärkeää, mutta sellaisia käytti vain kolme vastaajista.

02

Osallistumisen seuranta ja luetteloiden pitäminen toimittajista voivat myös helpottaa hankintamenettelyä edeltävää vaihetta. Vastaajista 15 prosenttia kertoi pitävänsä luetteloa toimittajista ja yli 75 prosenttia kertoi seuraavansa keskimääräistä osallistumistasoa.

IV Osallistuminen

01

Lähtökohtaisesti osallistuminen ei ollut vastaajille erityinen ongelma, mutta ne halusivat silti parantaa sitä. Osallistumisen osalta määritettiin seuraavat ongelmat: vähäinen kilpailu, monimutkainen lainsäädäntö ja liian pienet paikalliset markkinat.

02

Estääkseen näiden ongelmien kielteisiä vaikutuksia osallistumiseen vastaajat tarjoavat henkilöstölleen eettisiä ohjeita, pyrkivät yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjään sekä standardoimaan vaatimuksiaan.

V Avoimuus

01

Avoimuus on keskeinen tekijä puolueettomuuden varmistamisessa ja yksi julkisten hankintojen ensisijaisista tavoitteista.

02

Tytär- ja emoyhtiöiden mainitseminen voi auttaa tekemään menettelystä entistä avoimemman. Vastaajista 94 prosenttia katsoi, että niiden nimeämisen olisi oltava pakollista.

03

Lähes puolet (47 prosenttia) vastaajista ei silti vieläkään julkaise hankintapolitiikkaansa.

Euroopan parlamentin vastaukset

38

Alustavaa markkinakartoitusjärjestelmää selventävä oikeusperusta on otettu käyttöön muuttamalla varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä, ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2016. Koska sopimuksesta mahdollisesti kiinnostuneiden talouden toimijoiden osallistuminen tarjousasiakirjojen laatimiseen herätti useita kysymyksiä yhdenvertaisesta kohtelusta, syrjimättömyydestä ja avoimuudesta, parlamentti on käyttänyt tätä mahdollisuutta hyvin varovaisesti myös varainhoitoasetuksen 107 artiklan yhteydessä.

39

Parlamentti mukauttaa parhaillaan julkisia hankintamenettelyjä koskevaa käsikirjaansa ja on mukauttanut koulutusta siten, että siinä korostetaan alustavien markkinakartoitusten hyödyntämistä mutta myös tiedotetaan riskeistä ja painotetaan menettelyjä riskien välttämiseksi.

42

Yhden ainoan erän käyttäminen helpottaa palvelujen organisointia ennen parlamentin täysistuntoa ja sen aikana. Kyseessä on erityisen intensiivinen jakso, sillä suurin osa palveluista keskittyy neljälle päivälle kuukaudessa. Tämän vuoksi oli mahdollista ottaa käyttöön vuosittainen yhden prosentin tuottavuussuunnitelma. Se tarkoittaa, että hintoja alennetaan vuosittain yhdellä prosentilla toisesta vuodesta alkaen. Koska tarjouksia lisäksi saatiin suuri määrä (6), yksi ainoa erä ei vähentänyt kilpailua.

Parlamentti panee merkille, että tarkistetuissa säännöissä korostetaan erien käyttöä, ja aikoo ottaa tämän huomioon tarkistetuissa ohjeissa, mutta kuten huomautusten 43 kohdasta käy ilmi, päätös mahdollisesta jakamisesta riippuu aina tapauksen olosuhteista ja tarjouksen kohteen luonteesta ja sen yhteydessä on luotava oikeudenmukainen tasapaino pk-yritysten osallistumismahdollisuuksien parantamisen ja kustannustehokkuuden välille.

43

Kyseiset hinnaltaan verrattain pienet hankinnat tehtiin poikkeuksellisessa tilanteessa, kun tietyt yksiköt olivat muuttaneet uuteen rakennukseen, jossa työt olivat yhä kesken, ja ne olivat kertaluonteisia hankintoja nimenomaisiin tarpeisiin. Lisäksi 60 000 euron raja-arvoa noudatettiin. Toimielimen tulevat tarpeet tällä alalla kattaa puitesopimus, joka tehdään yhä käynnissä olevassa kilpailumenettelyssä.

50

Kuten huomautusten 34 kohdassa todetaan, muun muassa tätä kiinteistöä koskeva hakuilmoitus julkaistiin virallisessa lehdessä. Juridisesti tarkastellen sopimusjärjestely, jonka mukaisesti tätä kokonaishanketta tarjottiin, on sovellettavien säännösten (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen ja sitä ennen sovelletun asetuksen 121 artiklan) mukainen.

Toimielimen asettamien parametrien mukaisesti ja markkinoiden erityispiirteet huomioon ottaen hakuilmoitus oli mahdollisimman laaja ja oikeudellisten rajoitusten mukainen, jotta voitiin lisätä osallistumista, koska se on keskeinen parametri tarkastuksen sisällön kannalta (huomautusten 8 kohdan b alakohta).

51

Parlamentin yksiköt ovat antaneet ohjeita neuvotteluista. Neuvotteluja käydessään parlamentin on kuitenkin otettava huomioon myös suhteellisuusperiaate sekä käytettyjen resurssien ja sopimuksen arvon välinen tasapaino. Neuvotteleminen saattaa vaatia aikaa ja resursseja, varsinkin jos kyseessä ovat arvoltaan vähäiset tai hyvin vähäiset sopimukset.

73

Parlamentti on jo vahvistanut sisäisiä suosituksia, ja pääosastot ovat laatineet sisäisiä toimintaperiaatteita sähköisten välineiden käyttämiseksi yhteydenpidossa tarjousten esittäjien kanssa kaikkien direktiivissä tarkoitetun raja-arvon alittavien sopimusten osalta. Tarjousten esittämistä sähköisesti TED-tietokannan kautta ollaan ottamassa vaiheittain käyttöön, ja kattava verkkoalusta tarjousten esittämiseksi sähköisesti on valmisteluvaiheessa.

Kunnes asia on ratkaistu, parlamentin sisäisen sähköpostijärjestelmän käyttö ei yleisesti ottaen ole varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen säännösten mukaista.

88

Unionin toimielinten julkiset hankinnat kuuluvat Euroopan unionin toiminnan alaan, joten tämän alan vetoomukset otetaan käsiteltäväksi sääntöjen mukaisesti.

Jokainen vetoomus arvioidaan kuitenkin erikseen sen sisällön perusteella. Vetoomuksen sisällön mukaan vetoomusvaliokunta voi suositella, että vetoomuksen esittäjä esittää valituksen Euroopan oikeusasiamiehelle. Tällaisissa tapauksissa vetoomusta ei tavallisesti oteta käsiteltäväksi, vaan vetoomuksen esittäjän on itse esitettävä valitus Euroopan oikeusasiamiehelle. Oikeusasiamies ei suorita tutkintaa vetoomusvaliokunnan puolesta.

Tässä kohdassa esitettyjen tietojen ei ole tarkoitus lannistaa kansalaisia vaan tiedottaa heille yksittäisten tapausten jatkotoimista ja käytettävissä olevista asianmukaisista muutoksenhakukeinoista, koska käytettävissä ei ole uudelleentarkastelumekanismia, joka vaatisi oikeusperustan.

Suositus 1

Parlamentti panee suosituksen merkille. Sen nykyinen sopimusten hallinnointi- ja raportointiväline WebContracts tarjoaa jo mahdollisuuden kerätä tietoja, ja se on pakollinen neuvottelumenettelyssä. Metatietojen keräämisen kehittämistä edelleen on kuitenkin arvioitava myös kustannustehokkuuden näkökulmasta, koska käytettävissä olevat resurssit ovat rajalliset.

Suositus 3

Katso vastaus huomautusten 38 ja 39 kohtaan. Parlamentti mukauttaa parhaillaan julkisia hankintamenettelyjä koskevaa käsikirjaansa ja on mukauttanut koulutusta siten, että siinä korostetaan alustavien markkinakartoitusten käyttöä mutta myös tiedotetaan riskeistä ja painotetaan menettelyjä riskien välttämiseksi.

Suositus 4

Parlamentti panee merkille, että tarkistetuissa säännöissä korostetaan erien käyttöä, ja aikoo ottaa tämän huomioon tarkistetuissa ohjeissa, mutta mahdollinen jakaminen riippuu aina tapauksen olosuhteista ja tarjouksen kohteen luonteesta ja sen yhteydessä on luotava oikeudenmukainen tasapaino pk-yritysten osallistumismahdollisuuksien parantamisen ja kustannustehokkuuden välille.

Suositus 5

Parlamentti panee suosituksen merkille ja aikoo ensi vaiheessa pyrkiä parantamaan verkkosivustollaan olevia tietoja valmisteilla olevien parannustöiden yhteydessä sekä ottamaan käyttöön sähköisen järjestelmän tarjousten esittämiseksi.

Suositus 7

Parlamentti panee suosituksen merkille.

Suositus 9

Parlamentti panee suosituksen merkille ja aikoo keskittyä nykyisiin omien yksiköidensä välisiin yhteistyörakenteisiin ja jälkitarkastuksiin, kuten huomautuksissa mainitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osalta. Muita toimia arvioidaan kustannustehokkuuden ja tehokkuuden vaatimusten perusteella varainhoitoasetuksen mukaisesti.

Euroopan unionin neuvoston vastaukset

Neuvosto suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen. Siinä käsitellään eräitä tärkeitä kysymyksiä julkisten hankintojen alalla. Neuvosto kannattaa varauksetta tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen perusajatusta, jonka mukaan Euroopan unionin toimielimet voivat parantaa pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille. Neuvosto tarkastelee erityiskertomusta huolellisesti ja tekee parhaansa toteuttaakseen sille osoitetut suositukset käytännössä. Neuvosto odottaa saavansa tilintarkastustuomioistuimen lopulliset huomautukset hyvissä ajoin.

Neuvosto haluaa esittää eräisiin yksittäisin kysymyksiin seuraavat huomautukset.

Neuvosto on muuttanut julkisia hankintoja koskevia sisäisiä sääntöjään kahdesti viime vuonna. Ensimmäisellä muutoksella menettelyä yksinkertaistettiin ja lainmukaisuutta tehostettiin sisäisesti. Toisella muutoksella varmistettiin, että sisäiset säännöt ovat uuden varainhoitoasetuksen mukaiset. Neuvosto edellyttää, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus otetaan huomioon esimerkiksi markkinakartoitusten osalta, kun sisäisiä sääntöjä on tarpeen muuttaa seuraavan kerran. Tätä aletaan jo valmistella. Sillä välin on muun muassa tarkoitus laatia suuntaviivat virallisten hankintamenettelyjen aloittamista edeltävästä markkinakartoituksesta. Tämä olisi tehtävä sekä hankinnan valmistelemiseksi että talouden toimijoille tiedottamiseksi hankintaa koskevista suunnitelmista.

Neuvosto aikoo myös pohtia, miten parantaa näkyvyyttä internetissä. Se panee kuitenkin merkille, että kaikista toimielimistä neuvostolla on erityiskertomuksen mukaan hyvin toimiva verkkosivusto.

Neuvosto aikoo myös tarkastella, kuinka se voi kerätä ja analysoida tietoja niiden alkuperäisten osallistumishakemusten ja tarjousten määrästä, jotka on otettu huomioon lopullisessa valintapäätöksessä. Myös vertaisarviointia olisi tarkasteltava.

Kysymystä hankintasopimusten jakamisesta osiin tutkitaan koko ajan neuvoston menettelyissä, ja mahdollisuuksien mukaan se myös tehdään. Parhaillaan toteutettavassa (tietotekniikkaa koskevassa) menettelyssä on 17 osaa.

Neuvosto on merkinnyt tiedoksi erityiskertomuksen huomautukset rajoitettujen menettelyjen käytöstä. Se katsoo, että uuden varainhoitoasetuksen myötä siirrytään enemmän avoimiin menettelyihin, koska siinä säädetään kaikkien hankinta-asiakirjojen julkaisemisesta samanaikaisesti.

Neuvosto on merkinnyt tiedoksi tilintarkastustuomioistuimen huomautukset rakennuksiinsa liittyvien puitesopimusten kestosta. Pääsihteeristö on käsitellyt perusteellisesti tätä kysymystä. Varainhoitoasetuksen mukaan sopimukset voidaan tehdä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yli neljäksi vuodeksi. Neuvosto pitää kiinni siitä, että yli neljän vuoden voimassaolo voi joskus olla perusteltua moitteettoman varainhoidon vuoksi ja jos tapaukset ovat asianmukaisesti perusteltuja varsinkin puitesopimuksen kohteeseen liittyvin syin. Näin on usein ollut laita rakennuksiin liittyvien sopimusten osalta. Neuvosto seuraa tilannetta.

Muun muassa neuvostolle osoitettujen suositusten osalta voidaan esittää seuraavat huomautukset.

Suositus 1

(hankintatoiminnan seuranta) Suositus hyväksytty. Neuvosto tarkastelee käytännön toimia.

Suositus 3

(markkinakartoitukset) Suositus hyväksytty. Asiasta jaetaan tiedote, ja asiaa käsitellään sisäisen koulutuksen yhteydessä.

Suositus 4

(jakaminen osiin) Suositus hyväksytty. Sisällytetään asiaa koskeviin erityisiin suuntaviivoihin.

Suositus 5

(yhteinen sähköinen asiointipiste) Suositus hyväksytty periaatteessa. Neuvosto aikoo osallistua tässä asiassa mahdollisesti aloitettavaan työhön.

Suositus 7

(jälkiseuranta) Suositus hyväksytty periaatteessa. Neuvosto aikoo osallistua tässä asiassa mahdollisesti aloitettavaan työhön.

Suositus 9

(vertaisarvioinnit) Suositus hyväksytty periaatteessa. Vertaisarviointien järjestämistapaa on pohdittava.

Neuvostolle ei ole osoitettu muita suosituksia.

Komission vastaus

Tiivistelmä

II

Varainhoitoasetuksen hankintasäännöt ja hiljattain muutetut soveltamissäännöt ovat pitkälti yhtenevät direktiivien kanssa. Suurin osa eroavuuksista koskee sitä, että säännöt ovat ankarampia moitteettoman varainhoidon periaatteen vuoksi.

Jos eroavuus on merkittävä, sille annetaan tarvittaessa selitys johdanto-osan kappaleissa. Yhtenä esimerkkinä tästä on soveltamissääntöjen johdanto-osan 23 kappale, joka koskee eron tekemistä valintaperusteiden ja sopimuksen tekoperusteiden välillä.

V

Vuonna 2015 tehdyn tarkistuksen tarkoituksena oli mukauttaa hankintasäännöt vuoden 2014 direktiivien mukaisiksi. Tarkistetuissa säännöissä on havaittavissa se, että direktiivejä on yksinkertaistettu ja selvennetty.

Kilpailun laajentamistavoite on yksi hankintamenettelyjen keskeisistä periaatteista. Tiettyjen talouden toimijoiden, erityisesti pk-yritysten, tavoittamispyrkimys ei saa kuitenkaan estää toteuttamasta mittakaavaetuja, vaan tavoitetta on punnittava suhteessa varainhoitoasetukseen sisältyvään moitteettoman varainhoidon periaatteeseen sekä tarjoajien yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen, jota on sovellettava kaikkiin yrityksiin kokoon katsomatta.

VI

Menettelyä koskevien valintojen on perustuttava tasapainoiseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon mahdollisimman laajan kilpailun lisäksi myös muut julkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet, kuten moitteeton varainhoito, avoimuus, suhteellisuus, yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys.

Hankintasäännöissä menettelyä koskeva valinta on selvästi yhteydessä sopimuksen arvoon (ja joissakin tapauksissa sen kohteeseen) suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.

Komissio kiinnittää huomiota varainhoitoasetuksen 105 artiklassa käyttöön otettuun, 1.1.2016 alkaen sovellettavaan alustavia markkinakartoituksia koskevaan säännökseen. Kartoitus on tehtävä silloin kun se on sopimuksen kohteen kannalta tärkeää. Myös sopimuksen jakamista pienempiin osiin harkitaan vain tarvittaessa, kuten varainhoitoasetuksen 102 artiklan 2 kohdassa säädetään. Komission yksiköt soveltavat tätä usein.

VII

Tiedot eivät ole täysin yhdenmukaistettuja, koska hankintamenettelyt on komissiossa hajautettu.

Komissio on kuitenkin sitoutunut toimittamaan tehokkaita, käyttäjäpainotteisia verkkopalveluja ja on parhaillaan kehittämässä parannettuja keskitettyjä rahoitusta koskevia sivuja osana verkkosivustojensa digitalisointiohjelmaa (ks. komission vastaukset kohtiin 58–59).

Lisäksi toimielimet käyttävät suurissa julkisissa hankinnoissa samaa verkkosivustoa (Tenders Electronic Daily – TED) kuin jäsenvaltiotkin ja tarjoavat yhteyspisteen¹ hankintoihin, joiden kynnysarvo on alhaisempi kuin hankintadirektiivissä säädetty arvo.

TEDin hakutoimintoa käsitellään komission vastauksessa kohtaan 106.

Lisäksi komissio toteuttaa parhaillaan sähköistä hankintajärjestelmää, jolla hankintamenettelyt ja sopimukset voidaan hoitaa täysin sähköisesti alusta loppuun (tarjouskilpailun julkaisemisesta laskujen maksamiseen, sisältää useita välimoduuleja). Tämä järjestelmä, jota kaikkien komission yksiköiden on tarkoitus ryhtyä käyttämään, auttaa talouden toimijoita pääsemään helpommin julkisten hankintojen markkinoille, ja avoimuus lisääntyy.

VIII

Hallinnolliset ja oikeudelliset muutoksenhakukeinot on sisällytetty hankinta-asiakirjoihin ja hankintamenettelyjen tuloksia koskevaan ilmoitukseen. Tiedot myönnetyistä hankintasopimuksista julkaistaan TEDissä tai hankintaviranomaisten verkkosivustolla. Komissio ja toimeenpanovirastot julkaisevat asiaankuuluvia tietoja EU:n varojen vastaanottajista varainhoidon avoimuuden järjestelmässä varainhoitoasetuksen 35 artiklassa säädetyn avoimuusperiaatteen mukaisesti.

IX a)

Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä tavalla ja kuten suositukseen 1 annetussa vastauksessa selitetään.

Komissio suorittaa kustannus-hyötyanalyysin arvioidakseen, onko hankintoja koskevien tietojen keskittäminen toteutettavissa osallistumisen seurantaa varten sekä mitkä ovat sen kustannukset ja siitä saatava mahdollinen hyöty. Suositellut toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella.

Koska hankinnat on komissiossa hajautettu toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien tasolla, ei ole olemassa hankintamenettelyjä koskevaa keskitettyä tietojärjestelmää, jolla osallistumista voitaisiin seurata. Siihen ei ole myöskään laillista velvoitetta.

IX b)

Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain, kuten suositukseen 2 annetussa vastauksessa selitetään.

Komissio hyväksyy sen osan suosituksesta, joka koskee ehdotusta yhdestä sääntökirjasta.

Varainhoitoasetukseen vuonna 2016 tehtävää tarkistusta koskevan ehdotuksen tärkeimpiä pilareita on ehdotus ”yhdestä sääntökirjasta”, jonka tarkoitus on parantaa tekstin luettavuutta ja mahdollisesti myös lyhentää tekstiä huomattavasti. Tämä olisi täysin paremman sääntelyn periaatteen mukaista.

Yhden sääntökirjan avulla konsolidoidaan yhdeksi säännökseksi varainhoitoasetuksen nykyiset hankintasäännöt ja soveltamissääntöjen yksityiskohtaisemmat säännöt. Lisäksi ulkoisten toimien yhteydessä tehtäviä hankintoja koskevat erityissäännökset, jotka nyt ovat varainhoitoasetuksen toisessa osassa, yhdistetään yleisiin hankintasääntöihin. Näin kaikkien talouden toimijoiden on entistä helpompi lukea sääntöjä.

Komissio ei hyväksy sitä osaa suosituksesta, jossa viitataan pk-yritysten osallistumiseen. Komission mielestä varainhoitoasetusta ei ole tarkoitettu siihen eikä siinä sen vuoksi pitäisi kannustaa pk-yritysten osallistumista.

Komissio ei hyväksy suositusta kielijärjestelyjen ja markkinakartoituksen osalta (ks. komission vastaus suositukseen 2).

IX c)

Kuten vastauksessa suositukseen 3 selitetään, komissio hyväksyy osittain sen osan suosituksesta, jossa viitataan alustavien markkinakartoitusten hyödyntämiseen ennakoivasti hankintamenettelyn valmistelemiseksi silloin, kun se soveltuu käynnistettävään tarjousmenettelyyn. Komissio tekee näin jo nyt joillakin aloilla, esimerkiksi kiinteistöjen osto- tai vuokraushankkeissa (tästä menetelmästä kerrotaan tarkemmin asiakirjassa KOM(2008) 2299) ja käytöstäpoistoissa.

Komissio katsoo kuitenkin, ettei alustavaa markkina-analyysia pidä käyttää siten, että talouden toimijat saavat tietoa hankintasuunnitelmista ja -vaatimuksista, koska se voi aiheuttaa kilpailun vääristymistä. IX d)

Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain, kuten sen vastauksessa suositukseen 4 on selvitetty.

Jakaminen osiin on perusteltua kilpailun lisäämiseksi, mutta jakamista on punnittava suhteessa varainhoitoasetukseen sisältyvään moitteettoman varainhoidon periaatteeseen. Laajat sopimukset saattavat tuoda mittakaavaetuja (alemmat hinnat) ja keveämmän hallinnon (vähemmän sopimuksia hoidettavana).

IX e)

Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan pitkän aikavälin tavoitteena ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä tavalla ja kuten suositukseen 5 annetussa vastauksessa selitetään.

Komissio aikoo arvioida kyseisen järjestelmän toteutettavuutta, kustannuksia ja mahdollisia hyötyjä. Suositellut toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella ja muiden toimielinten suostumuksella.

Komissio korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen suosituksen osittainen täytäntöönpano on komission hankintamenettelyjen osalta jo alkanut. Kuten komissio on vastauksissaan kohtiin 58–62 selittänyt, se on – verkkosivustoja järkeistäessään osana digitaalisointiohjelmaa – jo aloittanut verkkosisältönsä rakenteen muuttamisen organisaatiokaavioihin perustuvasta temaattiseksi. Rakenteeseen sisällytetään aihe ”Rahoitus, tarjoukset”, joka on jo suunnitteilla.

Liiketoimintamahdollisuudet ja asiaankuuluvat hankinta-asiakirjat on mahdollista saada käyttöön nykyisten välineiden ja foorumien (TED ja TED eTendering) kautta. Ne tarjoavat pääsyn toimielinten hankintailmoituksiin ja -asiakirjoihin. Komissio arvioi, missä määrin voidaan lisätä ominaisuuksia, jotka tarjoavat pääsyn laajempaan tietoon, kun otetaan huomioon budjettivarojen ja henkilöresurssien rajoitukset.

IX f)

Kuten komissio on selittänyt vastauksessaan suositukseen 6, se ei hyväksy tätä suositusta.

Komissio ei pidä tarpeellisena ehdottaa tarkistuksia varainhoitoasetuksessa säädettyyn valitusten tarkasteluun.

Varainhoitoasetuksessa säädetään jo nyt, että hylätyille tarjoajille annetaan tiedoksi hylkäämisen perusteet ja yksityiskohtaiset syyt ja että ne voivat pyytää lisätietoja varainhoitoasetuksen 113 artiklan 3 kohdan ja soveltamissääntöjen 161 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Pyyntöihin vastaamisessa on tarkka takaraja: hankintaviranomaisen on annettava tiedot mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 15 päivän kuluessa pyynnöstä.

IX g)

Komissio hyväksyy suosituksen omalta osaltaan osittain ja aikoo arvioida, voidaanko TED eTenderingin avulla kerätä tätä tietoa kustannustehokkaasti, kuten komission vastauksessa suositukseen 7 on selitetty.

IX h)

Komissio hyväksyy suosituksen.

OLAF on parhaillaan siirtymävaiheessa parantaessaan raportointiin liittyviä valmiuksiaan ja analyysejaan. OLAFin uusi sisällönhallintajärjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön heinäkuussa 2016. Moduuli tilastoja ja raportteja varten otetaan käyttöön myöhemmin eli vuonna 2017. Tällä välin OLAF tutkii mahdollisuuksia parantaa nykyisten raportointivälineiden ja -vaihtoehtojen käyttöä.

IX i)

Komissio hyväksyy suosituksen omalta osaltaan sillä ehdolla, että vertaisarviointia tehdään tarveharkintaisesti. Siitä ei saa tulla jatkuva prosessi, joka vaatii lisää varoja ja/tai henkilöresursseja.

Johdanto

02

EU:n toimielimiltä edellytetään myös moitteettoman varainhoidon periaatteen sekä julkisiin hankintoihin liittyvien avoimuuden, suhteellisuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattamista.

06

Komission julkisia hankintoja koskeva käsikirja on kaikkien muiden unionin toimielinten, elinten ja virastojen käytettävissä.

Huomautukset

17

OLAFin nykyisin käytössä oleva tapausten hallinnointijärjestelmä on ensisijaisesti hallinnointiväline, ja siksi siinä on käytettävissä vain pieni määrä ennalta määriteltyjä raportteja. Lisäraportit tai monimutkaisemmat analyysit, jollaista tilintarkastustuomioistuinkin haluaisi, on tehtävä käsin. Ne vaatisivat resursseja, joita valitettavasti ei tällä hetkellä ole.

23

Komissio korostaa, ettei tarjousten määrän ja kilpailun välillä ole automaattista yhteyttä.

26

Vuonna 2015 tehdyn tarkistuksen tarkoituksena oli mukauttaa hankintasäännöt vuoden 2014 hankintadirektiivien mukaisiksi. Direktiivien yksinkertaistaminen ja selkeyttäminen on havaittavissa tarkistetussa varainhoitoasetuksessa ja soveltamissäännöissä, joita tarkistettiin vuonna 2015.

Varainhoitoasetukseen vuonna 2016 tehtävää tarkistusta koskevan ehdotuksen tärkeimpiä pilareita on ehdotus ”yhdestä sääntökirjasta”, joka parantaa tekstin luettavuutta, lyhentää tekstiä ja pyrkii ennen kaikkea yksinkertaistamaan asetustekstiä. Tämä on täysin paremman sääntelyn periaatteen mukaista.

Yhden sääntökirjan avulla konsolidoidaan yhdeksi säännökseksi varainhoitoasetuksen nykyiset hankintasäännöt ja soveltamissääntöjen yksityiskohtaisemmat säännöt. Lisäksi ulkoisten toimien yhteydessä tehtäviä hankintoja koskevat erityissäännökset, jotka nyt ovat varainhoitoasetuksen toisessa osassa, yhdistetään yleisiin hankintasääntöihin. Näin kaikkien talouden toimijoiden on entistä helpompi lukea sääntöjä.

27

Vuonna 2016 tehtävässä varainhoitoasetuksen tarkistusehdotuksessa luodaan yhteinen säännöstö, jota on määrä soveltaa useaan EU:n budjettivälineeseen (esimerkiksi julkisiin hankintoihin, avustuksiin ja hintoihin). Tarkoituksena on poistaa vailla perusteita olevia epäjohdonmukaisuuksia, yhdenmukaistaa säännöksiä ja parantaa tekstin luettavuutta. Hyvää hallintoa koskevia säännöksiä ei sovelleta ainoastaan julkisiin hankintoihin, ja ne siirretäänkin yhteiseen säännöstöön.

29

Varainhoitoasetuksen hankintasäännöt ja hiljattain muutetut soveltamissäännöt ovat enimmäkseen direktiivien mukaisia. Suurin osa eroavuuksista koskee sitä, että säännöt ovat ankarampia moitteettoman varainhoidon periaatteen vuoksi.

Jos eroavuus on merkittävä, sille annetaan tarvittaessa selitys johdanto-osan kappaleissa. Yhtenä esimerkkinä tästä on soveltamissääntöjen johdanto-osan 23 kappale, joka koskee eron tekemistä valintaperusteiden ja sopimuksen tekoperusteiden välillä.

30

Varainhoitoasetus ei ole oikea väline tavoiteltaessa tiettyjä talouden toimijoita.

Yhdenvertaista kohtelua on sovellettava kaikkiin yrityksiin kokoon katsomatta. Varainhoitoasetuksen hankintasääntöjen tarkoituksena ei ole edistää tiettyä politiikkatavoitetta. Pk-yritykset voivat muiden talouden toimijoiden tavoin osallistua hankintamenettelyihin yksin, yhdessä toisten tarjoajien kanssa tai alihankkijoina.

Tosiasiallisesti pk-yritykset hyötyvät yksinkertaistamisesta ja sääntöjen kevenemisestä, vaikka niitä ei erityisesti mainitakaan.

Ks. myös kohta IX b.

31

Menettelyn valmistelu ja julkisuustoimenpiteet on tarkoituksella erotettu selvästi toisistaan hankintasäännöissä.

Kilpailu olisi vaarassa vääristyä ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei noudatettaisi, jos jotkin talouden toimijat, joihin ollaan yhteydessä alustavaa markkinakartoitusta varten, saisivat ennakkotietoja suunnitellusta hankinnasta.

Hankintasäännöt takaavat sopimusten mainostamiseksi tarvittavat julkisuustoimenpiteet siten, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudatetaan täysipainoisesti.

Myös komission vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien ja rahoituspäätösten julkaiseminen helpottaa talouden toimijoiden pääsyä tietoihin.

32

Soveltamissääntöjen 134 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti toimielimet voivat käyttää neuvottelumenettelyä julkaisematta etukäteen hankintailmoitusta ”kiinteistöhankintasopimuksiin, kun paikalliset kiinteistömarkkinat on kartoitettu”.

Komissio otti käyttöön menetelmiä näiden säännösten täytäntöön panemiseksi (C(2008) 2299) vahvistaakseen markkinoiden saamaa tietoa ja avoimuutta. Markkinoille ilmoitetaan komission kiinteistötarpeista ja kartoitusilmoituksista.

Näitä menetelmiä tarkistetaan parhaillaan kiinteistömarkkinoiden nykyisten vaikeuksien ratkaisemiseksi, ja samalla varmistetaan avoimuus ja yhdenvertaisen kohtelun jatkuminen.

34

Luxemburgissa on neljän viime vuoden aikana aloitettu kolme rakennuskartoitusmenettelyä. Yksi niistä on useaa rakennusta koskeva kartoitus, koska tarkoitus on muuttaa pois Jean Monnet -rakennuksesta. Kaikissa näissä rakennuskartoitusmenettelyissä sovellettiin C(2008) 2299 -asiakirjan mahdollistamaa poikkeusta. Rakennuskartoitusilmoituksia ei julkaistu unionin virallisessa lehdessä. Kiinteistökomitea antoi poikkeuksista myönteisen lausunnon.

35

Komissio katsoo, ettei varainhoitoasetuksen tasolla tarvita erityistä kielijärjestelyä, koska EU:n yleisessä lainsäädännössä (asetus N:o 1/1958) on määritelty toimielinten kielijärjestely, jota sovelletaan myös julkisiin hankintoihin.

36

Menettelyä koskevat valinnat on tehtävä sopimuksen arvo ja sisältö huomioon ottaen ja noudattaen sovellettavia hankintasääntöjä.

Komission yhteinen vastaus kohtiin 37–40:

Alustavaa markkinakartoitusta säännellään ”menettelyn valmistelun” mukaisesti. Sen päätarkoituksena on saada tarvittaessa tietoa markkinoista, jotta voidaan laatia tarkoituksenmukaiset tarjouseritelmät ja arvioida sopimuksen arvo oikein. Jos markkinakartoitusta käytetään ennakkotiedotusvälineenä, riskinä on kilpailun heikentyminen.

Hankintasuunnitelmia koskevien tietojen antamista talouden toimijoille säännellään ”julkisuustoimenpiteiden” mukaisesti. Ennakkotiedot, aloittamista edeltävä julkisuus ja muut tiedotusmuodot antavat tietoa hankintamenettelyjen suunnittelusta ja aloittamisesta yhdenvertaisuuteen perustuen.

Myös komission vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien ja rahoituspäätösten julkaiseminen helpottaa talouden toimijoiden pääsyä tietoihin.

Alustava markkinakartoitus on erityisen tärkeää hankinnoissa, jotka eivät ole vakiomuotoisia tai toistuvia.

Yhteydenotot mahdollisiin tarjoajiin sisältävät riskin avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden rikkomisesta ja voivat heikentää kilpailua.

Lainsäätäjä on säätänyt markkina-analyysin pakolliseksi innovatiivisissa kumppanuuksissa, joiden tavoitteena on rahoittaa tutkimusta, kun markkinakartoituksella pyritään varmistamaan, että tuotetta ei vielä ole markkinoilla.

42

Käytännössä jakaminen osiin on komissiossa laajasti käytössä, mutta vain silloin, kun se on tarkoituksenmukaista varainhoitoasetuksen 102 artiklan ja hiljattain muutettujen soveltamissääntöjen 168 artiklan mukaisesti.

Menettelyä koskevien valintojen on perustuttava tasapainoiseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon mahdollisimman laajan kilpailun lisäksi myös muut julkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet, kuten moitteeton varainhoito, avoimuus, suhteellisuus, yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys.

Laatikko 4 – Tapauksia, joissa sopimukset olisi voitu jakaa osiin – Toinen kappale

Komission mielestä tämän sopimuksen jakaminen osiin ei ollut mahdollista seuraavista syistä:

–Kyselyjen ohjaamiseen asiantuntijoille tarvitaan yksi keskitetty yhteyspiste ja hallintaväline.

–Kyselyt ohjataan asiantuntijoille useiden kriteerien perusteella. Niitä ovat kieli, jolla kysely esitetään, ja vastauskieleksi valittu kieli, tietyissä asioissa vaadittava erityinen lakiasiantuntemus sekä kyseessä oleva(t) jäsenvaltio(t). On huomattava, että jotkin kyselyt voivat koskea useita jäsenvaltioita. Tämän vuoksi sopimuksen jakaminen osiin selkeiden maantieteellisten tai muiden kriteerien perusteella ei ollut suositeltavaa eikä edes mahdollista.

–Useamman kuin yhden toimeksisaajan kanssa työskentely voi johtaa siihen, että komissio joutuu maksamaan erilaisia yksikköhintoja, mikä voi tuntua epäreilulta, aiheuttaa jännitteitä ja vaikeuttaa yhteistyötä.

–Osien keskinäisen riippuvuussuhteen mahdollinen vaikutus sopimuksen täytäntöönpanoon on otettava huomioon (vastuun välttely myöhästyneissä toimituksissa).

44

Varainhoitoasetuksen ohella myös hankintadirektiivissä 2014/24/EU avoimia ja rajoitettuja menettelyjä pidetään samanarvoisina.

46

Kaksivaiheisessa menettelyssä määräajat ovat toki hieman pidempiä, mutta ero voi olla merkityksetön, jos verrataan menettelyjen kokonaiskestoa.

Perusteiden arvioinnin osalta voidaan todeta, että vuonna 2015 tarkistettuun varainhoitoasetukseen on lisätty joustoa, joten poissulkemis-, valinta- ja myöntämisperusteita arvioitaessa ei tarvitse enää noudattaa mitään tiettyä järjestystä.

On kuitenkin selvää, että kaksivaiheisessa menettelyssä on aina tarkistettava ensin poissulkemis- ja valintaperusteet, koska tarjoajaehdokkaat valitaan niiden perusteella.

47

Komissio korostaa sisäisissä ohjeissaan, että tarjouskilpailuihin käytetyn lisäajan avulla voidaan periaatteessa edistää osallistumista riippumatta siitä, mikä menettely on valittu ja mitkä ovat säännöissä määrätyt vähimmäisajat.

51

Neuvottelun ei ole koskaan esitetty olevan hankintaviranomaisen velvoite tai tarjoajan oikeus. Neuvottelemisesta voidaan päättää vain vastaanotettujen tarjousten perusteella.

52

Koska kyseessä on tarjouskilpailu, tarjoajien odotetaan esittävän parhaan tarjouksensa heti alussa. Jos jätetyt tarjoukset ovat laadultaan riittävän hyviä ja hinnaltaan odotettua edullisempia, neuvottelujen aloittaminen olisi suhteetonta erityisesti arvoltaan vähäisissä sopimuksissa, kun otetaan huomioon, että neuvotteluihin menee aikaa ja resursseja vaaditaan sekä hankintaviranomaiselta että tarjoajalta.

53

Hankintaviranomaisen ei pitäisi sitoutua neuvottelemaan saamistaan tarjouksista kaikissa tapauksissa, vaan ainoastaan silloin, kun sitä pidetään tarkoituksenmukaisena ja tarpeellisena. Yhdenvertaista kohtelua on joka tapauksessa aina noudatettava.

58

Tilintarkastustuomioistuimen hankintatoiminnan näkyvyyttä koskeva huomio on samansuuntainen komission äskettäin tekemän tutkimuksen tulosten kanssa. Komissio pyrki selvittämään tärkeimmät syyt, miksi ihmiset haluavat olla komission kanssa vuorovaikutuksessa verkon kautta. ”Rahoitus ja tarjoukset” (hankinnat mukaan lukien) olivat havaintojen mukaan tärkeimmät syyt.

Komission päätavoitteeksi toimielimenä nimettiin hankintaprosessin avoimuus ja tulos komission 12 pääosaston ja toimeenpanoviraston haastatteluissa.

Yhteinen vastaus kohtiin 59–62:

Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen analyysin, joka koskee komission osastojen verkkosivustoja hankinnan näkökulmasta tarkasteltuna, ja ottaa huomioon asiaan liittyvät huomautukset jäljempänä kuvatun digitalisointiohjelman puitteissa.

Komissio aloitti vuonna 2013 kunnianhimoisen verkon rationalisointia koskevan hankkeen ”Web Rationalisation – Digital Transformation” parantaakseen ulospäin tapahtuvaa digitaalista viestintäänsä. Hankkeen yleisenä tavoitteena on tuoda johdonmukaisuutta sanomanvälitykseen ja selailuun/käyttötuntumaan, lisätä sivujen merkityksellisyyttä käyttäjän kannalta sekä parantaa komission verkkonäkyvyyden kustannustehokkuutta.

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, joka koskee EU:n virallista verkkosivustoa, ja tarkistaa, ovatko kyseiset europa.eu-sivuston sivut rakenteeltaan ja sisällöltään komission uuden rakenteilla olevan verkkonäkyvyyden mukaisia, kun tavoitteena on toiston välttäminen ja yhdenmukaisuus. Ensimmäinen beta/testiversio uudesta verkkosivustosta on nähtävissä osoitteessa beta.ec.europa.eu, jossa julkisia hankintoja koskeva sisältö on järjestetty uudelleen 58 kohdassa esitettyä rakennetta noudattaen (http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en).

60

Sisällöltään uudistunut verkkosivusto korvaa tilintarkastustuomioistuimen tarkoittaman nykyisen keskitetyn julkisia hankintoja koskevan sivuston².

Laatikko 8 – Esimerkkejä voimassa olevia hankintailmoituksia koskevan haun epätyydyttävistä tuloksista

Ongelman syynä voi olla jompikumpi näistä tai molemmat:

1)CPV-koodien ryhmittely. TEDin toimintatavassa oli todellakin ongelma, joka on jo korjattu niin, että haku on mahdollista vain koodin tasolla.

2)Hankintaviranomaisen tekemä CPV-koodin syöttövirhe: hankintaviranomainen on syöttänyt vääriä tietoja, jolloin hakutuloksetkin ovat virheellisiä.

Ensimmäinen mahdollinen vika on jo korjattu.

Alustavan analyysin jälkeen näyttää siltä, että vian on aiheuttanut virheellisten tietojen syöttäminen. Komissio jatkaa ongelman analysointia ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin.

Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH) liittyviä hakutuloksia tarkasteltaessa on huomattava, että ulkosuhdehallinnon katsottiin ennen olevan neuvostosta riippuvainen yksikkö. Näin ollen haulla ”Neuvosto” saadaan tulokseksi myös ulkosuhdehallinnon ilmoituksia. Myöhemmin päätettiin, että Euroopan ulkosuhdehallintoa on käsiteltävä itsenäisenä yksikkönä. Linkit Euroopan ulkosuhdehallinnon aikaisempiin ilmoituksiin ovat yhä neuvoston yhteydessä.

Laatikko 9 – Esimerkkejä komission käyttämistä vääristä CPV-koodeista

Hakutulokset riippuvat paljon siitä, ovatko hankintaviranomaisten syöttämät tiedot oikeita. Mainituissa tapauksissa kyse on hankintaviranomaisen virheellisestä koodinvalinnasta.

72

Tarjousten sähköinen toimittaminen otettiin vuonna 2015 käyttöön kuudessa pääosastossa/virastossa. Kukin niistä käynnisti vuoden aikana vähintään yhden tarjouskilpailun, jossa tarjoukset toimitettiin sähköisesti. Sähköisten tarjousten käyttöönotto jatkuu. Vuonna 2016 on tarkoitus ottaa mukaan vielä 10 pääosastoa/virastoa.

78

Kun kyse on EU:n toimielimistä, tuomioistuinten ulkopuolista muutoksenhakuelintä ei komission mielestä ole tarpeen perustaa varainhoitoasetuksessa säädetyn tarkastelumekanismin lisäksi. Se ei ole tarkoituksenmukaista myöskään siksi, että se aiheuttaisi suhteettomia kustannuksia hyötyyn nähden.

Varainhoitoasetuksessa säädetään jo nyt, että hylätyille tarjoajille annetaan tiedoksi hylkäämisen perusteet ja yksityiskohtaiset syyt ja että ne voivat pyytää lisätietoja varainhoitoasetuksen 113 artiklan 3 kohdan ja soveltamissääntöjen 161 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Pyyntöihin vastaamisessa on tarkka takaraja: hankintaviranomaisen on annettava tiedot mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 15 päivän kuluessa pyynnöstä.

Lisäksi kun talouden toimijoille annetaan hankintamenettelyn aikana tiedoksi ehdokkaiden tai tarjoajien oikeuksien vastainen hallintotoimi (esimerkiksi hylkäys), kyseiseen tiedonantoon sisältyy viittaus muutoksenhakukeinoihin (kantelu oikeusasiamiehelle ja oikeudellinen muutoksenhaku).

Komissio katsoo, että yleisen tuomioistuimen käsittelemien kanteiden, jotka koskevat unionin toimielinten julkisia hankintoja, vähäinen määrä (17) ja se, että tilintarkastustuomioistuin myöntää harvoin korvausta väitetyistä vahingoista, osoittavat selvästi, että käytössä oleva järjestelmä on tehokas ja tarkoitukseen sopiva. Näin ollen ehdotettu nopea tarkastelu on tarpeetonta ja lisäksi mittasuhteiltaan liiallista. Se ei olisi kustannustehokkuuden mukaista eikä hallinnollisten voimavarojen oikeaa käyttöä.

79

Pyyntöjen tai huomautusten esittäminen hankintaviranomaiselle (varainhoitoasetuksen nojalla) ja hankintaviranomaiselle esitetty muutoksenhakupyyntö (muutoksenhakudirektiivien 1 artiklan 5 kohdan nojalla) ovat kaksi eri toimenpidettä, sillä vain viimeksi mainittu toimenpide on muutoksenhakudirektiivien mukaan ennakkoedellytyksenä ulkoiselta riippumattomalta elimeltä pyydettävälle uudelleentarkastelulle.

Näiden toimenpiteiden seuraukset sopimuksen allekirjoittamiseen nähden ovat siksi erilaiset:

–Muutoksenhakudirektiivien nojalla: Muutoksenhakupyyntö johtaa automaattisesti sopimuksen allekirjoittamisen lykkääntymiseen, jotta muutoksenhaku olisi tehokasta.

–Varainhoitoasetuksen nojalla: Hankintaviranomainen voi pyyntöjä tai huomautuksia arvioituaan lykätä sopimuksen allekirjoittamista, jos se on pyyntöjen tai huomautusten kannalta tarkoituksenmukaista. Allekirjoittamisen järjestelmällinen lykkääminen aina, kun hylätyt tarjoajat ovat esittäneet odotusaikana joitakin pyyntöjä tai huomautuksia, olisi suhteetonta. Hankintaviranomaisen on päätettävä lykkäämisestä tapauskohtaisesti, kun sille on perusteita pyyntöjen ja huomautusten luonne huomioon ottaen.

90

Hankinnat on komissiossa hajautettu asiasta vastaavien toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien kesken. Oikeudellista velvoitetta perustaa ”yhteinen julkinen tietorekisteri” ei ole, joten tällaiseen järjestelmään ei ole olemassa talousarviomäärärahoja. Hankintasopimuksista julkaistaan tietoja sopimuksen arvosta riippuen TEDissä tai hankintaviranomaisten verkkosivustoilla julkisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. Komission ja toimeenpanovirastojen osalta tietoja on saatavilla varainhoidon avoimuuden järjestelmän kautta. Varainhoidon avoimuuden järjestelmän tarkoitus on kuitenkin antaa tietoja EU:n varojen vastaanottajista eikä siitä, mistä talousarvion toteuttamisvälineestä rahoitus on tullut tai minkä tyyppisiin menoihin rahoitusta on käytetty.

91

Tähän tarkoitukseen on jo olemassa foorumi, nimittäin TED-tietokanta. Komissio on samaa mieltä siitä, että tämä tietokanta on sopiva yhteyspiste julkisia hankintoja koskevaa tietoa varten, koska se sisältää paljon tietoa ja muun muassa eTenderingin kautta saatavat hankinta-asiakirjat. Niihin sisältyy myös tarjouskilpailussa valitun tarjoajan kanssa allekirjoitettava sopimusluonnos. Myös tarjoukset ovat osa lopullista sopimusta, mutta komissio käsittelee niitä asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan mukaisina luottamuksellisina asiakirjoina, koska tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellisten etujen suojaa.

92

On huomattava, että vaikka eTenderingin käyttö ei ole pakollista, kaikkia komission pääosastoja ja kaikkia toimielimiä kannustetaan käyttämään tätä sovellusta.

Toimintoa, jolla tarjousasiakirjoja voi ladata TED eTenderingistä, on muutettu tammikuussa 2016. Järjestelmän oletusvaihtoehto mahdollistaa asiakirjojen lataamisen sen jälkeen, kun määräaika tarjousten jättämiselle on päättynyt. Hankintaviranomaiset päättävät, milloin toiminto kytketään pois päältä.

94

Raportoinnin osalta varainhoitoasetuksen 66 artiklan 9 kohdassa mainittu vuotuisten toimintakertomusten yhteenveto sisältää liitteenä olevan luettelon neuvottelumenettelyistä, jotka on tehty ilman hankintailmoituksen julkaisemista. Ks. myös komission vastaus kohtaan 90.

97

Metadataluetteloon, unionin avoimen datan portaaliin (Open Data Portal) rekisteröidään TED-sivuston kautta tarjottava TEDin tietokokonaisuus ja jotkin komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston tuottamat johdetut tietokokonaisuudet.

99

Komissio tarjoaa budjettipääosaston varainhoidon keskusyksikön kautta keskeistä tietoa, ohjausta ja malleja sekä julkisia hankintoja koskevia tuki- ja koulutuspalveluja, joita hankintaviranomaiset voivat käyttää ja käyttävätkin laajasti – ei vain komissiossa vaan myös muissa toimielimissä, virastoissa ja elimissä. Tarjottuun tietoon ja dokumentaatioon sisältyy suosituksia ja parhaita käytäntöjä.

Muita komission ja muiden unionin hankintaviranomaisten välisiä tietojenvaihtofoorumeja on jo olemassa. Tällainen on erityisesti varainhoitoyksiköiden verkko (Network of Finance Units, RUF), joka kokoontuu kuukausittain, ja virastojen hankintaviranomaisten verkko NAPO, jossa on mukana myös hajautettuja virastoja ja muita unionin elimiä (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet) ja joka kokoontuu vähintään kerran vuodessa.

Komission mielestä parhaita käytäntöjä koskevaa jäsenneltyä tietojenvaihtoa kannattaisi lisätä etenkin menettelyissä, joissa kustannukset ovat huomattavat. Ehdotetun jatkuvan vertaisarvioinnin järjestäminen edellyttäisi kuitenkin lisää budjettivaroja ja henkilöresursseja, joita ei nyt ole tarjolla. Erityiskokouksia voidaan järjestää satunnaisesti aina tarvittaessa.

Johtopäätökset ja suositukset

101

Hankintaviranomaisten pääsy julkisten hankintojen markkinoille taataan sovellettavien sääntöjen mukaisilla julkisuustoimenpiteillä. Lisäksi hankinnat on komissiossa hajautettu (ks. komission vastaukset kohtiin VII, 58–72 ja suositukseen 1).

103

Komissio korostaa, ettei kyseiseen seurantaan ole laillista velvoitetta.

Lisäksi kun otetaan huomioon, että talouden toimijat voivat osallistua tarjouskilpailuun eri tavoin (tekemällä yhteisiä tarjouspyyntöjä tai käyttämällä alihankkijoita), osallistumishakemusten tai tarjousten määrän seuranta ei koskaan anna täydellistä tietoa siitä, mikä on ehdokkaiden tai tarjoajien koostumus.

Suositus 1

Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä tavalla.

Komissio ottaa huomioon, että keskitetyn tietojärjestelmän perustaminen aiheuttaa huomattavan hallinnollisen taakan ja resurssien tarpeen. Siksi se tekee kustannus-hyötyanalyysin arvioidakseen, onko hankintoja koskevien tietojen keskittäminen osallistumisen toteutettavissa seurantaa varten sekä mitkä ovat sen kustannukset ja siitä saatava mahdollinen hyöty. Suositellut toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella.

Koska hankinnat on komissiossa hajautettu toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien tasolla, ei ole olemassa hankintamenettelyjä koskevaa keskitettyä tietojärjestelmää, jolla osallistumista voitaisiin seurata. Tietojen analysointiin laajassa mittakaavassa ei ole laillista velvoitetta, eikä sitä varten ole myöskään budjettivaroja eikä henkilöresursseja.

Hankintamenettelyihin osallistuminen riippuu useista eri tekijöistä. Tämän vuoksi tarjousten tai hyväksyttävien tarjousten määrä ei sellaisenaan ole hankintatoiminnan saavutettavuudesta kertova pätevä indikaattori. Oli menettely ja hankinta minkä tyyppinen tahansa (palvelut, tavaratoimitukset, työsuoritukset, rakennukset), talouden toimijoille ei aseteta mitään rajoituksia tarjouskilpailuun osallistumisen suhteen (yhteiset tarjoukset, alihankinta). Tämän vuoksi tarjousten määrästä ei voi systemaattisesti nähdä, mikä on kilpailuun osallistuneiden talouden toimijoiden määrä.

104

Vuonna 2015 tehdyn tarkistuksen tarkoituksena oli mukauttaa hankintasäännöt vuoden 2014 direktiivien mukaisiksi. Direktiivien yksinkertaistaminen ja selventäminen on otettu huomioon tarkistetussa varainhoitoasetuksessa ja vuonna 2015 muutetuissa soveltamissäännöissä. Lisää parannuksia on tiedossa vuonna 2016 tehtävässä varainhoitoasetuksen tarkistusehdotuksessa.

104 a)

Katso komission vastaus kohtaan 26.

104 b)

Komissio katsoo, että poikkeamat on selitetty varainhoitoasetuksen johdanto-osan kappaleissa tarpeen mukaan.

104 c)

Yhdenvertaista kohtelua on sovellettava kaikkiin yrityksiin kokoon katsomatta. Varainhoitoasetuksen hankintasääntöjen tarkoituksena ei ole edistää tiettyä politiikkatavoitetta. Pk-yritykset voivat muiden talouden toimijoiden tavoin osallistua hankintamenettelyihin yksin, yhdessä toisten tarjoajien kanssa tai alihankkijoina.

Tosiasiallisesti pk-yritykset hyötyvät yksinkertaistamisesta ja sääntöjen kevenemisestä, vaikka niitä ei erityisesti mainitakaan.

104 e)

Varainhoitoasetuksen tasolla ei tarvita erityistä kielijärjestelyä, koska sovellettavasta kielipolitiikasta säädetään asetuksessa N:o 1/1958.

Suositus 2

Komissio hyväksyy suosituksen osittain.

Komissio hyväksyy sen osan suosituksesta, joka koskee ehdotusta yhdestä sääntökirjasta.

Varainhoitoasetukseen vuonna 2016 tehtävää tarkistusta koskevan ehdotuksen tärkeimpiä pilareita on ehdotus ”yhdestä sääntökirjasta”, joka parantaa tekstin luettavuutta, lyhentää tekstiä ja pyrkii ennen kaikkea yksinkertaistamaan asetustekstiä. Tämä on täysin paremman sääntelyn periaatteen mukaista.

Sääntökirjan avulla konsolidoidaan yhdeksi säännökseksi varainhoitoasetuksen nykyiset hankintasäännöt ja soveltamissääntöjen yksityiskohtaisemmat säännöt. Lisäksi ulkoisten toimien yhteydessä tehtäviä hankintoja koskevat erityissäännökset, jotka nyt ovat varainhoitoasetuksen toisessa osassa, yhdistetään yleisiin hankintasääntöihin. Näin kaikkien talouden toimijoiden on entistä helpompi lukea sääntöjä.

Komissio ei hyväksy sitä osaa suosituksesta, jossa viitataan pk-yritysten osallistumiseen. Komission mielestä varainhoitoasetusta ei ole tarkoitettu siihen eikä siinä sen vuoksi pitäisi kannustaa pk-yritysten osallistumista.

Komissio ei hyväksy suositusta kielijärjestelyjen ja markkinakartoituksen osalta. Asetuksessa N:o 1/1958 säädettyjä kielijärjestelyjä on noudatettava. Markkinakartoituksiin on tulossa selvennyksiä, kun soveltamissääntöjen (C(2008) 2299) 134 artiklan 1 kohdan g alakohdan säännösten täytäntöönpanoa koskevia menettelyjä tarkistetaan, kuten kohdassa 32 selitetään. Ks. myös komission vastaukset kohtiin 32–34.

Komissio on periaatteessa suosituksen kannalla siltä osin, että vuoden 2014 direktiivistä poikkeaminen on perusteltava, ja katsoo, että suositus on pantu osittain täytäntöön. Poikkeamat on selitetty tarkistetun varainhoitoasetuksen johdanto-osan kappaleissa, kun se on katsottu tarpeelliseksi. Lisäpoikkeamien tarvetta tutkitaan, ja niistä ilmoitetaan tai niitä selitetään tarvittaessa varainhoitoasetuksen käynnissä olevan tarkistuksen kuluessa.

Suositus 3

Komissio hyväksyy osittain sen osan suosituksesta, jossa viitataan alustavien markkinakartoitusten hyödyntämiseen ennakoivasti hankintamenettelyn valmistelemiseksi silloin, kun se soveltuu käynnistettävään tarjousmenettelyyn. Komissio tekee näin jo nyt joillakin aloilla, esimerkiksi kiinteistöjen osto- tai vuokraushankkeissa (tästä menetelmästä kerrotaan tarkemmin asiakirjassa KOM(2008) 2299) ja käytöstäpoistoissa.

Komissio katsoo kuitenkin, ettei alustavaa markkina-analyysia pidä käyttää siten, että talouden toimijat saavat tietoa hankintasuunnitelmista ja -vaatimuksista. Menettelyn valmistelu ja julkisuustoimenpiteet onkin erotettu selvästi toisistaan hankintasäännöissä.

Kilpailu olisi vaarassa vääristyä eikä avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudatettaisi, jos joillekin talouden toimijoille, joihin ollaan yhteydessä alustavaa markkinakartoitusta tehtäessä, annettaisiin ennakkotietoja suunnitellusta hankinnasta.

Hankintasäännöt takaavat sopimusten mainostamiseksi tarvittavan viestinnän siten, että julkisia hankintoja koskevia periaatteita noudatetaan täysipainoisesti.

Suositus 4

Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja jatkaa sen täytäntöönpanoa siinä määrin kuin on tarkoituksenmukaista.

Komissio katsoo, että jakaessaan sopimuksia osiin se noudattaa jo nyt lähestymistapaa, jossa otetaan tasapainoisesti huomioon kilpailun lisäämisen tarve suhteessa muihin julkisiin hankintoihin sovellettaviin periaatteisiin, erityisesti moitteettomaan varainhoitoon ja suhteellisuuteen. Sopimuksia siis jaetaan osiin, jos se on tarkoituksenmukaista, kun otetaan huomioon sopimuksen arvo ja sisältö sekä sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvä riski silloin, kun sopimuksen osat ovat keskenään riippuvuussuhteessa.

106

Mistä tahansa välineestä, myös TEDistä, saatavat hakutulokset riippuvat siihen syötetyn tiedon laadusta. Julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten ei-pakolliset kentät jätetään usein täyttämättä, ja joskus hankintaviranomaiset syöttävät vääriä tietoja.

Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että TEDin hakua koskevia käyttökokemuksia voidaan parantaa. Julkaisutoimisto teki maaliskuussa 2016 käyttäjätutkimuksen, ja TEDiä koskeva käytettävyystutkimus on parhaillaan meneillään. Näiden tutkimusten tulosten mukaiset toimenpiteet toteutetaan myöhemmin tänä vuonna, jolloin myös käyttäjien käyttökokemus ja tyytyväisyys TEDin palveluihin paranevat.

Suositus 5

Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan (vuoden 2018 jälkeistä aikaa koskevana) pitkän aikavälin tavoitteena ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä tavalla.

Koska kyseisen järjestelmän perustaminen aiheuttaa huomattavaa hallinnollista taakkaa ja koska sen toimielinten välistä ulottuvuutta ei ole budjetoitu nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen, komissio aikoo tehdä arvion järjestelmän toteutettavuudesta, kustannuksista ja mahdollisista hyödyistä. Suositellut toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella ja muiden toimielinten suostumuksella.

Komission hankintatoiminnan osalta voidaan todeta, että komissio on jo alkanut panna täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen suositusta, sillä se on parhaillaan kehittämässä yhtä keskitettyä yhteyspistettä komission julkisia hankintoja varten osana digitaalista muutosta. Yhteyspiste tarjoaa linkkejä kaikkiin tärkeimpiin julkisia hankintoja koskeviin tietoihin, kuten tietoihin sovellettavista säännöistä ja liiketoimintamahdollisuuksista, sekä välineisiin, joiden avulla voi tutustua hankinta-asiakirjoihin ja tehdä tarjouksia.

Pyydämme tutustumaan kyseiseen sivuun komission uuden verkkonäkyvyyden testiversiossa osoitteessa: http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en

Uusi verkkonäkyvyys, tämä sivu mukaan luettuna, on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2016. Työtä asiaan liittyvän sisällön tuottamiseksi tehdään parhaillaan koordinoidusti yhdessä SEDIA-hankkeen (komission yksiköiden tekemä arviointi täysimääräistä rahoitusta ja tarjousten elinkaarta tukevan yhteisen ratkaisun löytämiseksi) ja osallistujaportaalin (viestintätekninen ratkaisu, joka tällä hetkellä tukee tarjouskilpailuja ja avustusten hallinnointia useissa tärkeissä EU:n ohjelmissa, muun muassa Horisontti 2020 -ohjelmassa) ryhmän kanssa.

Liiketoimintamahdollisuudet ja asiaankuuluvat hankinta-asiakirjat on mahdollista saada käyttöön nykyisten välineiden ja foorumien (TED ja TED eTendering) kautta. Ne tarjoavat pääsyn toimielinten hankintailmoituksiin ja -asiakirjoihin. Komissio arvioi, missä määrin voidaan lisätä ominaisuuksia, jotka tarjoavat pääsyn laajempaan tietoon, kun otetaan huomioon budjettivarojen ja henkilöresurssien rajoitukset.

Suositus 6

Komissio ei hyväksy tätä suositusta.

Komissio ei pidä tarpeellisena ehdottaa tarkistuksia varainhoitoasetuksessa säädettyyn valitusten tarkasteluun.

Varainhoitoasetuksessa säädetään jo nyt, että hylätyille tarjoajille annetaan tiedoksi hylkäämisen perusteet ja yksityiskohtaiset syyt ja että ne voivat pyytää lisätietoja varainhoitoasetuksen 113 artiklan 3 kohdan ja soveltamissääntöjen 161 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Pyyntöihin vastaamisessa on tarkka takaraja: hankintaviranomaisen on annettava tiedot mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 15 päivän kuluessa pyynnöstä.

Lisäksi kun talouden toimijoille annetaan hankintamenettelyn aikana tiedoksi ehdokkaiden tai tarjoajien oikeuksien vastainen hallintotoimi (esimerkiksi hylkäys), kyseiseen tiedonantoon sisältyy viittaus muutoksenhakukeinoihin (kantelu oikeusasiamiehelle ja oikeudellinen muutoksenhaku).

Katso myös komission vastaukset 78 ja 79 kohtaan.

Suositus 7

Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä tavalla.

Koska seurantajärjestelmän perustaminen lisäisi huomattavasti hallinnollista taakkaa, komissio aikoo arvioida, voidaanko TED eTenderingissä lisätä julkisia hankintoja koskevien tietojen tarjontaa kustannustehokkaasti ja ottaen huomioon budjettivarojen ja henkilöresurssien rajoitukset.

Suositus 8

Komissio hyväksyy suosituksen.

OLAF on parhaillaan siirtymävaiheessa parantaessaan raportointiin liittyviä valmiuksiaan ja analyysejaan. OLAFin uusi sisällönhallintajärjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön heinäkuussa 2016. Moduuli tilastoja ja raportteja varten otetaan käyttöön myöhemmin eli vuonna 2017. Tällä välin OLAF tutkii mahdollisuuksia parantaa nykyisten raportointivälineiden ja -vaihtoehtojen käyttöä.

Suositus 9

Komissio hyväksyy suosituksen omalta osaltaan sillä ehdolla, että vertaisarviointia tehdään tarveharkintaisesti. Siitä ei saa tulla jatkuva prosessi, joka vaatii lisää varoja ja/tai henkilöresursseja.

1http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm

2http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm

Euroopan keskuspankin vastaukset

50

EKP katsoo, että hankintamenettelyssä noudatettiin EKP:n hankintasääntöjä. Kiireellisyyteen vedottiin vankoin ja asianmukaisin perustein, ja perustelut esitettiin huolellisesti. Äärimmäinen kiireellisyys johtui ilmiselvästi EKP:stä riippumattomista, ennalta arvaamattomista tapahtumista. Asian äärimmäisen kiireellisyyden vuoksi nopeutetun julkisen hankintamenettelyn aikarajoja ei voitu noudattaa, sillä nopeutetussakin menettelyssä hankintailmoituksen julkaisemisesta hankintasopimuksen allekirjoittamiseen kuluu käytännössä vähintään 3–4 kuukautta. Valitussa tarjouskilpailumenettelyssä, jossa lähestyttiin viittä mahdollista tarjoajaa, sopimus myönnettiin ja allekirjoitettiin kuuden viikon kuluessa tarjouspyynnön esittämisestä. Menettelyllä varmistettiin myös riittävä kilpailu, ja sopimus rajattiin tarkoin koskemaan ainoastaan välittömiä tarpeita. Lisäksi heti kun kävi ilmeiseksi, että kyseisille asiantuntijapalveluille voisi olla jatkuvampikin tarve, EKP käynnisti palveluista julkisen tarjouskilpailumenettelyn.

Seuraavassa EKP kommentoi eräitä tilintarkastustuomioistuimen suosituksia.

Suositus 1

Periaatteessa EKP hyväksyy suosituksen. EKP aikoo vuoden 2016 aikana ottaa vaiheittain käyttöön verkkopalvelun, jossa tarjoukset voidaan jättää sähköisesti. EKP selvittää, miten tarjouskilpailumenettelyihin osallistumista eli hakemusten ja tarjousten määrää voitaisiin mitata järjestelmällisemmin tehokkuudesta tinkimättä.

Suositus 3

EKP hyväksyy suosituksen, jonka mukaan ennen virallisen hankintamenettelyn käynnistämistä olisi hyödynnettävä ennakoivammin markkinakartoituksia, jotta saadaan tietoa markkinoista, pystytään paremmin määrittelemään vaatimukset ja viime kädessä saadaan enemmän vastinetta rahalle.

Suositus 4

Periaatteessa EKP hyväksyy suosituksen, kunhan sopimusten jako osiin on toiminnallisesti eli sopimusten täytäntöönpanon ja hallinnoinnin kannalta tehokasta. Se kuitenkin katsoo, että vaikka sopimusten jako osiin on periaatteessa mahdollista, osittaminen ei ole tehokasta, jos siihen voi liittyä riski, että sopimusten täytäntöönpanosta tulisi teknisesti liian monimutkaista tai rahalle ei saataisi riittävää vastinetta taikka että tarve koordinoida useita osasopimuksia haittaisi sopimuksen täytäntöönpanoa ja hallinnointia.

Suositus 5

EKP:n verkkosivujen hankintaosio muodostaa keskitetyn sähköisen asiointipisteen, jossa EKP:n hankintamenettelyjen yhteydessä julkaistut hankintailmoitukset ja muut asiakirjat ovat helposti kaikkien saatavilla. EKP aikoo vuoden 2016 aikana ottaa vaiheittain käyttöön myös verkkopalvelun, jossa tarjoukset voidaan jättää sähköisesti. Lisäksi EKP:llä on erilliset hankintasäännöt.

Näin ollen EKP hyväksyy suosituksen osittain – edellyttäen, että siinä tarkoitettu verkkosivusto olisi pelkästään selkeä tiedotuskanava eikä tuottaisi ylimääräisiä hallintokuluja ja muuta hallinnollista taakkaa. EKP:n kohdalla verkkosivustossa olisi vain linkki EKP:n omien verkkosivujen hankintaosioon, josta EKP:n hankintamenettelyjä koskevat tiedot löytyvät. Näin vältettäisiin päällekkäisyydet ja varmistettaisiin, että tiedottaminen on mahdollisimman tehokasta. EKP:n hankintamenettelyistä kiinnostuneet toimijat olisivat yhteydessä EKP:hen entiseen tapaan EKP:n verkkosivujen ja muiden vakiintuneiden viestintäkanavien välityksellä.

Kun käytössä on lisäksi EU:n virallisen lehden hankintaliitteen verkkoversio eli TED-tietokanta (Tenders Electronic Daily), kannattaisi myös selvittää, miten sitä voitaisiin kehittää edelleen, jotta toimielinten hankintamenettelyt olisivat tarkoituksenmukaisesti esillä.

Suositus 7

Ks. EKP:n vastaus suositukseen 5.

EKP hyväksyy suosituksen osittain – edellyttäen, että siinä tarkoitettu tietorekisteri olisi yksinkertainen eikä tuottaisi ylimääräisiä hallintokuluja ja muuta hallinnollista taakkaa. EKP:n kohdalla tietorekisterissä olisi vain linkki EKP:n omien verkkosivujen hankintaosioon, josta EKP:n hankintamenettelyjä koskevat tiedot löytyvät.

Suositus 9

EKP yhtyy näkemykseen, että keskinäistä oppimista ja parhaiden käytäntöjen levittämistä olisi edistettävä. Tarvitaan lisäselvityksiä sen määrittämiseksi, millä välineillä tavoitteeseen päästäisiin parhaiten.

EKP on mukana esimerkiksi aktiivisesti toimivassa Euroopan keskuspankkijärjestelmän hankinta-asiantuntijoiden verkostossa, jossa parhaita käytäntöjä pystytään jakamaan järjestelmällisesti.

Lisäksi EKP:n hankintayksikkö on saanut parhaille hankintakäytännöilleen ulkopuolisen sertifioinnin, ja sertifiointia ollaan parhaillaan uusimassa.

Euroopan oikeusasiamiehen vastaukset

Euroopan oikeusasiamies on tällä hetkellä ainoa ulkopuolinen muutoksenhakuelin, joka ei ole tuomioistuin ja johon elinkeinoelämän toimijat voivat ottaa yhteyttä tuntiessaan tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti EU:n toimielinten ja elinten järjestämissä julkisissa hankintamenettelyissä. Euroopan oikeusasiamies tutkii tarvittaessa tällaiset kantelut ja antaa kyseessä oleville toimielimille ja elimille suosituksia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa tai oikeusasiamiehen ohjesäännössä¹ ei määrätä mahdollisuudesta valittaa oikeusasiamiehen päätöksistä tai hakea niihin muutosta.

85–87 kohta

Euroopan oikeusasiamiestä koskevat tosiseikkoihin liittyvät havainnot, jotka on esitetty 85, 86 ja 87 kohdassa, pitävät paikkansa ja antavat oikeudenmukaisen kuvan oikeusasiamiehen toiminnasta julkisiin hankintoihin liittyvien kanteluiden yhteydessä.

Oikeusasiamies myöntää, että Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännön 2 artiklan 4 kohdassa asetettu menettelyä koskeva vaatimus voi todella estää oikeusasiamiestä reagoimasta nopeasti julkista hankintamenettelyä koskevaan kanteluun. Tehokas sisäinen valitusmekanismi voi kuitenkin auttaa rajaamaan ja selkiyttämään kysymyksiä, joita on selvitettävä, jos asia saatetaan oikeusasiamiehen käsiteltäväksi.

Suositus 6

Oikeusasiamies panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen suosituksen, jonka mukaan komission olisi ehdotettava muutoksia EU:n varainhoitoasetukseen, jotta julkisia hankintamenettelyitä koskevat valitukset voitaisiin tutkia nopeasti, ja tällaisen tutkimisen tulisi tapahtua ennen kuin elinkeinoelämän toimijat voivat kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen tai tuomioistuinten puoleen. Tehokkaaseen ja nopeaan hallintoviranomaisten toimintaan liittyvän yleisen edun kannalta olisi parempi perustaa sisäinen tarkastelumekanismi, jota voisivat käyttää ne tarjouskilpailuun osallistuneet, joilla on huolia hankintamenettelyn suhteen. Oikeusasiamiehen mielestä ohjesääntöjen 2 artiklan 4 kohdassa asetettu menettelyä koskeva vaatimus tulisi täytettyä ennen oikeusasiamiehelle esitettävää kantelua, jos toimielimillä, elimillä ja laitoksilla olisi kunnollinen sisäinen tarkastelumekanismi. Jos sisäinen tarkastelumekanismi olisi todella tehokas, vältettäisiin nimittäin tarve kannella asiasta oikeusasiamiehelle.

Oikeusasiamies on halukas tarjoamaan laajan kokemuksensa turvin neuvoja ja apua tehokkaan valitusmekanismin suunnittelussa, jotta asiaa saataisiin vietyä eteenpäin.

1Euroopan parlamentin päätös 94/262, tehty 9 päivänä maaliskuuta 1994, oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15).

QJ-AB-16-015-FI-E    ISSN 1977-5792

EU:n toimielinten hankintasäännöt ovat pitkälti yhtenevät julkisiin hankintoihin sovellettavan EU:n yleisen lainsäädännön kanssa. Tässä lainsäädännössä vaaditaan, että julkisista hankinnoista tehtävät sopimukset kilpailutetaan mahdollisimman laajasti. EU:n toimielinten hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat vankat ja yleisesti ottaen lieventävät virheriskiä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että EU:n toimielimet voivat vielä parantaa talouden toimijoiden (etenkin pienten ja keskisuurten yritysten) pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille. Toimielimet voisivat esimerkiksi yksinkertaistaa sääntöjä niin paljon kuin mahdollista ja poistaa tarpeettomat esteet, jotka hankaloittavat niiden potentiaalisten tarjoajien toimintaa, jotka haluavat saada tietoa unionin toimielinten tarjoamista hankintamahdollisuuksista.