EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx

Interneto svetainė: eca.europa.eu

Tviteris: @EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.

Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5100-8 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/059941 | QJ-AB-16-015-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-5107-7 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/669247 | QJ-AB-16-015-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5133-6 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/651577 | QJ-AB-16-015-LT-E

© Europos Sąjunga, 2016

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapas
Data

APM patvirtinimas / audito pradžia
2015 2 10

Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui)
2016 3 31

Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros
2016 5 24

Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis
EK: 2016 6 14
EP: 2016 5 23
Taryba: 2016 6 3
ECB: 2016 5 27
Ombudsmenas: 2016 5 11

LT
2016

Nr. 17

Specialioji ataskaita

ES institucijos gali padaryti
daugiau, kad palengvintų
galimybę dalyvauti jų
viešuosiuose pirkimuose

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Audito grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šią ataskaitą parengė Audito Rūmų nario Baudilio Tomé Muguruza vadovaujama IV audito kolegija, kuri specializuojasi pajamų, mokslinių tyrimų ir vidaus politikų, finansų ir ekonomikos valdymo bei Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų audito srityje. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Alex Brenninkmeijer, jam padėjo jo kabineto vadovas Antonius Moonen ir atašė Raphael Debets; pagrindinis vadybininkas Paul Stafford; užduoties vadovas Peter Schönberger; auditoriai Tomasz Kapera ir Jurgen Manjé.

Iš kairės į dešinę: A. Moonen, J. Manjé, P. Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P. Schönberger, R. Debets.

Turinys

Žodynėlis

Santrumpos

Santrauka

Įvadas

ES institucijų viešųjų pirkimų sistema

Viešųjų pirkimų procedūros – kaip jos veikia?

Audito apimtis ir metodas

Audito apimtis

Audito metodas

Pastabos

I skirsnis. ES institucijos geba užtikrinti, kad rengiant jų viešuosius pirkimus būtų nedaug didelių klaidų, bet dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose nestebimas sistemingai

Kitaip negu tada, kai taikomas pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principas, ES institucijų viešųjų pirkimų srityje pranešama apie nedidelį didelių klaidų ar sunkių pažeidimų skaičių

ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, be to, jos turi gerų darbuotojų, gebančių kontroliuoti klaidų ir pažeidimų riziką

Dauguma ES institucijų dalyvavimo savo viešųjų pirkimų konkursuose lygio nevertina sistemingai

II skirsnis. Taisyklėmis, kurių reikia laikytis, ir viešųjų pirkimų proceso pradžioje pasirenkama viešųjų pirkimų procedūra nepakankamai skatinama gausiau dalyvauti

2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles, ES institucijos nesuteikė galimybių lengviau dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai padaryti supaprastindamos taisykles ir kuo geriau išaiškindamos „pilkąsias“ sritis.

Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo skatinama kuo platesnė konkurencija

III skirsnis. Dėl nustatytų pernelyg didelių kliūčių galimiems konkurso dalyviams, norintiems sužinoti apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus ir dalyvauti juose, kyla sunkumų

ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima internete

ES institucijos ekonominės veiklos vykdytojams nustato pernelyg didelių e. viešojo pirkimo ir pasiūlymų teikimo elektroninėmis priemonėmis kliūčių, nes netaiko greitai įgyvendinamų suderintų sprendimų

Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su jais nesąžiningai elgtasi, sunku pasiekti, kad būtų greitai išnagrinėti jų skundai ir sumokėta žalos kompensacija

IV skirsnis. Sistemingai nereikalaujama užtikrinti rezultatų skaidrumo ir tarpusavio mokymosi

Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatus gauti taip, kad biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija ir plačioji visuomenė galėtų juos veiksmingai stebėti

Nepakankamai mokomasi iš geriausios patirties

Išvados ir rekomendacijos

I priedas. |  | TED „eTendering“ naudotojai (2016 m. balandžio mėn.)
II priedas. |  | Apibendrinti apklausos rezultatai

Europos Parlamento atsakymai

Europos Sąjungos Tarybos atsakymai

Europos Komisijos atsakymai, įskaitant OLAF ir Europos Sąjungos leidinių biuro atsakymus

Europos Centrinio Banko atsakymai

Europos ombudsmeno atsakymai

Žodynėlis

E. konkursai (taip pat vadinama e. prieiga): interneto platforma, kurioje skelbiama viešųjų pirkimų dokumentacija, pavyzdžiui, techninė užduotis, taip pat palaikomi elektroniniai konkurso dalyvių ir perkančiosios organizacijos ryšiai.

E. pranešimai: elektroninis pranešimų, kuriais informuojama apie viešuosius pirkimus, skelbimas, nurodant ir e. viešojo pirkimo platformos saitą.

Ekonominės veiklos vykdytojas: bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, viešojo sektoriaus subjektas arba tokių asmenų ir (arba) subjektų grupė, siūlantys atlikti darbus, tiekti prekes ar teikti paslaugas.

Elektroninis viešasis pirkimas (e. viešasis pirkimas): prekes, paslaugas arba viešuosius darbus perkančių viešojo sektoriaus organizacijų naudojimasis elektroniniais ryšiais ir sandorių sudarymas elektroninėmis priemonėmis.

ES agentūros ir kitos ES įstaigos: atskirai nuo ES institucijų veikiančios agentūros ir įstaigos, esančios atskirais juridiniais subjektais, pagal ES teisę įsteigtais konkrečioms užduoti vykdyti. Iš viso yra 52 agentūros ir kitos ES įstaigos.

ES finansinis reglamentas: dokumentas, kuriame nustatomi ES biudžeto rengimo ir vykdymo bei Europos Sąjungos finansų kontrolės principai ir procedūros.

Europos Sąjungos institucijos: Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnyje nurodytos Europos Sąjungos institucijos: Europos Parlamentas, Europos Vadovų Taryba, Taryba, Europos Komisija, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Europos centrinis bankas ir Audito Rūmai. Be to, ES sutartyse nurodytos kelios kitos įstaigos, atliekančios specializuotas funkcijas, pavyzdžiui, Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos investicijų bankas.

Finansinio skaidrumo sistema (FSS): Komisijos valdoma viešai pasiekiama internetinė duomenų bazė, kurioje skelbiama, kas gavo Komisijos tiesiogiai išmokėtą ES finansavimą.

Konkurso dalyvis: ekonominės veiklos vykdytojas, pateikęs pasiūlymą.

Leidinių biuras: tarpinstitucinis biuras, kurio užduotis leisti Europos Sąjungos institucijų, taip pat ir TED, leidinius.

MVĮ: mažosios ir vidutinės įmonės, apibrėžtos Komisijos rekomendacijoje Nr. 2003/361/EB. Vidutinės įmonės turi mažiau nei 250 darbuotojų, jų metinė apyvarta neviršija 50 milijonų eurų arba visas balansas neviršija 43 milijonų eurų. Mažos įmonės turi mažiau nei 50 darbuotojų, jų metinė apyvarta neviršija 10 milijonų eurų arba visas balansas neviršija 10 milijonų eurų.

OLAF: Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (esanti Europos Komisijos dalimi); ši tarnyba tiria ES biudžetui kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir sunkių pažeidimų ES institucijose atvejus ir formuoja Europos Komisijos kovos su sukčiavimu politiką.

Pasiūlymas: ekonominės veiklos vykdytojo pateiktas pasiūlymas.

Pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis: į kvietimą dalyvauti konkurse atsiliepusių ekonominės veiklos vykdytojų pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis.

Patikinimo pareiškimas: metinis finansinis ir atitikties auditas, kai Europos Audito Rūmai tikrina ES ataskaitų patikimumą ir jose atspindimų operacijų tvarkingumą (kartais vadinama „DAS“, iš prancūzų k. „Déclaration d’assurance“).

Preliminarioji sutartis: su vienu arba keliais ekonominės veiklos vykdytojais sudaroma sutartis, kurioje nustatomos pagrindinės kelių konkrečių sutarčių, kurios bus sudarytos per tam tikrą laikotarpį (paprastai ketverių metų), sąlygos.

Rangovas: konkursą laimėjęs ekonominės veiklos vykdytojas.

Taikymo taisyklės: dokumentas, kuriuo, nustatant išsamesnes taisykles, papildomas ES finansinis reglamentas.

TED „eTendering“: e. konkursų platforma, kurią tvarko Leidinių biuras; joje perkančiosios organizacijos gali elektroninėmis priemonėmis skelbti konkurso dokumentus ir atsakymus į konkurso dalyvių klausimus.

TED: (angl. „Tenders Electronic Daily“) internetinė Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedo versija, skirta Europos viešiesiems pirkimams.

Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra (NUTS): viena aiški ES teritorijos padalijimo sistema, nustatyta, kad ES būtų galima rinkti regionų statistinius duomenis.

Viešieji pirkimai: darbų, prekių ir paslaugų pirkimas, viešojo sektoriaus institucijų ir įstaigų vykdomas vietos, regionų, nacionaliniu arba ES lygmenimis.

Viešųjų pirkimų direktyvos: direktyvos, kuriose nustatytos bendros taisyklės, kuriomis ES valstybių narių perkančiosios organizacijos turi vadovautis, kai viršijama tam tikra vertė. ES institucijos nustatė savo taisykles, kurios iš esmės atitinka direktyvas, tačiau apima ne visas jų nuostatas.

Viešųjų pirkimų procedūros: viešųjų pirkimų procedūrų apžvalga pateikta 1 langelyje.

Santrumpos

Biudžeto GD: Biudžeto generalinis direktoratas (Europos Komisija)

BVPŽ: Bendras viešųjų pirkimų žodynas

COMM GD: Komunikacijos generalinis direktoratas (Europos Parlamentas)

CVPB: Centrinis viešųjų pirkimų biuras (ECB)

DAS: Patikinimo pareiškimas (iš prancūzų k. Déclaration d‘assurance)

ECB: Europos Centrinis Bankas

ES sutartis: Europos Sąjungos sutartis

„EuropeAid“: Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas (DEVCO GD)

FINS GD: Finansų generalinis direktoratas (Europos Parlamentas)

Informatikos GD: Informatikos generalinis direktoratas (Europos Komisija)

INLO GD: Infrastruktūros ir logistikos generalinis direktoratas (Europos Parlamentas)

JRC: Jungtinis tyrimų centras (Europos Komisija)

Komunikacijos GD: Komunikacijos generalinis direktoratas (Europos Komisija)

Mokesčių ir muitų sąjungos GD: Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas (Europos Komisija)

Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD: Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas (Europos Komisija)

MVĮ: Mažosios ir vidutinės įmonės

NUTS: Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra

OIB: Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje (Europos Komisija)

OIL: Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge (Europos Komisija)

OL: Europos Sąjungos oficialusis leidinys

OLAF: Europos kovos su sukčiavimu tarnyba

SESV: Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo

TED: Elektroninis konkursų dienraštis

TT: ES finansinio reglamento taikymo taisyklės

Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD: Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinis direktoratas (Europos Komisija)

Santrauka

I

Viešieji pirkimai – reikšminga ES valstybių narių ekonomikos dalis. Beveik penktadalį ES BVP kasmet, pirkdamos darbus, prekes ir paslaugas, išleidžia viešojo sektoriaus institucijos. Audito Rūmai neseniai paskelbė Specialiąją ataskaitą Nr. 10/15, joje dėmesys sutelktas į valstybių narių viešuosius pirkimus sanglaudos išlaidų, bendrai finansuojamų iš ES biudžeto, srityje. Šioje ataskaitoje nagrinėjami keturių didžiausių ES institucijų viešieji pirkimai, kurių bendra vertė 2014 m. buvo apie 4 milijardus eurų.

II

ES viešųjų pirkimų teisės aktai yra svarbi priemonė plėtojant bendrąją rinką ir užtikrinant veiksmingą ir tinkamą viešųjų lėšų naudojimą. Valstybių narių viešųjų pirkimų veiklai, įskaitant sanglaudos išlaidas, taikomos ES viešųjų pirkimų direktyvos, o institucijos taiko savo pačių viešųjų pirkimų taisykles. Šios taisyklės iš esmės atitinka direktyvų nuostatas, tačiau esama didelių skirtumų, kurie, Audito Rūmų nuomone, yra nepagrįsti.

III

Iš ES institucijų reikalaujama konkursus dėl viešųjų pirkimų sutarčių rengti kuo platesnius, kad būtų užtikrinta didžiausia konkurencija. Atlikdami šį auditą, vertinome, kokių galimybių dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose suteikia ES institucijos.

IV

Nustatėme, kad ES institucijų valdymo ir kontrolės tvarka yra patikima, ja iš esmės mažinama klaidų, kurių neišvengus ekonominės veiklos vykdytojų galimybės dalyvauti galėtų sumažėti, o patys veiklos vykdytojai galėtų būti nevienodai vertinami, rizika. Tačiau dauguma ES institucijų dalyvavimo lygio nestebi sistemingai.

V

Kad viešieji pirkimai taptų lengvesni, o administracinė su jais susijusi našta mažesnė, 2014 m. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė pakeistas direktyvas, jomis visų pirma siekiama didinti dalyvaujančių mažųjų ir vidurinių įmonių skaičių. Tačiau nustatėme, kad, 2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles, ES institucijos nesuteikė galimybių lengviau dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai padaryti supaprastindamos taisykles ir kuo geriau išaiškindamos „pilkąsias“ sritis.

VI

Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo skatinama kuo platesnė konkurencija. Dauguma ES institucijų nesilaikė politikos, kad, prieš pradedant oficialią viešųjų pirkimų procedūrą, reikėtų rengti rinkos konsultacijas. Be to, sutartys galėjo būti dažniau skaidomos į mažesnes dalis, taip skatinant dalyvauti pirkimuose; tai būtų turėję teigiamą poveikį – ekonominės veiklos vykdytojams, pavyzdžiui, MVĮ, būtų lengviau dalyvauti pirkimuose.

VII

Kadangi nustatyta pernelyg didelių kliūčių, galimiems konkurso dalyviams, norintiems sužinoti apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus, kyla sunkumų. ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima internete. Esama informacija yra fragmentiška, pateikta daugelyje įvairių svetainių. TED (Elektroninio konkursų dienraščio) paieškos funkcija ne visuomet davė pakankamai gerų rezultatų. Priemonės, kuriomis naudojantis pasiūlymus būtų galima teikti elektroninėmis priemonėmis, neišplėtotos išsamiai ir vienodai.

VIII

Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su jais nesąžiningai elgtasi, sunku pasiekti, kad būtų greitai išnagrinėti jų skundai ir sumokėta žalos kompensacija. Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatus gauti taip, kad plačioji visuomenė galėtų veiksmingai stebėti procesą.

IX

Audito Rūmai daro išvadą, jog ES institucijos gali padaryti daugiau, kad palengvintų galimybę dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose, taigi teikia šias rekomendacijas, kuriomis remdamosi institucijos galėtų pradėti laikytis sistemingo skatinimo plačiau dalyvauti politikos:

a)kad būtų galima paprasčiau stebėti galimybes dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose, visos ES institucijos turėtų rinkti ir analizuoti duomenis – ir pradinį gautų prašymų dalyvauti bei pasiūlymų skaičių, ir pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičių;

b)rengdamasi būsimam 2016 m. ES finansinio reglamento persvarstymui Komisija turėtų visas svarbias nuostatas įtraukti į bendrą taisyklių sąvadą. Turėtų būti aiškiai skatinamas mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas;

c)jei įmanoma, ES institucijos turėtų aktyviai rengti preliminarias rinkos konsultacijas, kad pasirengtų viešiesiems pirkimams ir apie savo viešųjų pirkimų planus informuotų ekonominės veiklos vykdytojus;

d)kai tik įmanoma, ES institucijos sutartis turėtų skaidyti į mažesnes dalis, kad jų viešuosiuose pirkimuose būtų kuo daugiau dalyvių;

e)ES institucijos turėtų internete sukurti bendrą vieno langelio principu veikiančią savo viešiesiems pirkimams skirtą svetainę, kad ekonominės veiklos vykdytojai vienoje vietoje rastų visą aktualią informaciją ir galėtų per tą svetainę palaikyti ryšį su ES institucijomis;

f)Komisija turėtų pasiūlyti, kaip būtų galima greitai nagrinėti ekonominės veiklos vykdytojų, manančių, kad su jais neteisingai pasielgta, skundus. Ši peržiūra turėtų būti atliekama prieš ekonominės veiklos vykdytojams kreipiantis į ES ombudsmeną ar ES Teismus;

g)kad būtų galimas veiksmingas ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos ex post stebėjimas, institucijos turėtų įsteigti vieną viešą su jų viešųjų pirkimų veikla susijusios informacijos saugyklą, kuri galėtų būtų plėtojama kaip TED „eTendering“ dalis;

h)Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turėtų teikti ataskaitas ir statistinius duomenis apie tiriamus įvairių rūšių pažeidimus ir tų tyrimų rezultatus;

i)ES institucijos turėtų vykdyti tarpusavio vertinimą, kad galėtų tarpusavyje mokytis ir keistis geriausia patirtimi.

Įvadas

01

Ši ataskaita pradedama trumpa ES institucijų viešųjų pirkimų (darbų, prekių ir paslaugų konkursų) sistemos ir mūsų audito metodo apžvalga. Paaiškiname vidaus kontrolės priemones, kurias ES institucijos taiko, kad iki minimumo sumažintų pažeidimų skaičių. Tada nagrinėjame įvairius viešojo pirkimo proceso etapus ir vertiname, kokių yra galimybių dalyvauti institucijų viešuosiuose pirkimuose. Ar apibrėžtos aiškios ir tinkamos taisyklės? Ar, ES darbuotojams rengiant viešųjų pirkimų procedūras, šios taisyklės taikomos taip, kad būtų skatinama konkurencija? Ar ekonominės veiklos vykdytojams bus lengva sužinoti apie juos galbūt dominančius konkrečius viešuosius pirkimus, kai kiekvieną savaitę būna tūkstančiai skelbimų apie viešuosius pirkimus? Ar teikti pasiūlymą pernelyg sudėtinga? Kas daroma, kai ekonominės veiklos vykdytojas mano, kad su juo buvo elgiamasi nesąžiningai? Galiausiai, ar ES institucijos praneša apie savo viešųjų pirkimų veiklos rezultatus taip, kad būtų užtikrinta atskaitomybė?

02

Viešųjų pirkimų politika yra viena iš pagrindinių priemonių, kuria plėtojama bendroji rinka ir siekiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, kartu užtikrinamas veiksmingiausias viešųjų lėšų naudojimas. Viešųjų pirkimų taisyklės parengtos taip, kad būtų naudingos ir ekonominės veiklos vykdytojams, ir perkančiosioms organizacijoms. Tikslas – plėtoti rinkos galimybes ekonominės veiklos vykdytojams, kartu suteikti galimybę perkančiosioms organizacijoms rinktis iš kuo daugiau galimų rangovų. Jeigu perkančiosios organizacijos palengvintų galimybes dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, paskelbusios apie savo viešųjų pirkimų poreikius, greičiausiai gautų daugiau pasiūlymų. O dėl didesnės konkurencijos turėtų būti labiau užtikrinta ekonominė nauda mokesčių mokėtojams (žr. 1 diagramą). Iš ES institucijų reikalaujama, kad viešųjų pirkimų sutartims sudaryti būtų kuo plačiau skelbiami konkursai¹.

03

2014 m. Europos Parlamentas ir Taryba susitarė pertvarkyti ES viešųjų pirkimų politiką. Viena pagrindinių reformos rinkinio ypatybių buvo tai, kad imtasi priemonių, skirtų šalinti kliūtis patekti į rinką, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Mūsų ataskaitoje vertinama, kokiu mastu ES institucijų viešųjų pirkimų praktika palengvinamas dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose.

1 diagrama

Geresnės dalyvavimo galimybės ekonominės veiklos vykdytojams, didesnė ekonominė nauda mokesčių mokėtojams

Šaltinis. Europos Audito Rūmai.

ES institucijų viešųjų pirkimų sistema

04

Viešosios sutartys turi būti skiriamos laikantis Sutarčių principų, visų pirma laisvo prekių judėjimo, įsisteigimo laisvės, laisvės teikti paslaugas, taip pat su tuo susijusių kitų principų, pavyzdžiui, vienodų sąlygų ir vienodo požiūrio, nediskriminavimo, tarpusavio pripažinimo, proporcingumo, sąžiningos konkurencijos, viešumo ir skaidrumo.

05

ES valstybėse narėse viešieji pirkimai reglamentuojami Direktyva 2014/24/ES² (toliau – 2014 m. viešųjų pirkimų direktyva) ir keliomis kitomis direktyvomis, kuriomis nustatytos bendros taisyklės, kurių perkančiosios organizacijos turi laikytis, kai viešieji pirkimai viršija tam tikrą vertę. Šios taisyklės turi būti perkeltos į nacionalinės teisės aktus. ES institucijoms direktyvos nėra teisiškai privalomos. ES institucijos nustatė savo taisykles, kurios iš esmės atitinka 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvą, tačiau yra kelios svarbios išimtys³. Iš bendrojo biudžeto finansuojamų ES institucijų viešųjų pirkimų taisyklės nustatytos finansinėse taisyklėse su naujausiais pakeitimais, padarytais 2015 m. spalio mėn.⁴ (toliau – ES finansinis reglamentas), ir jų taikymo taisyklėse su naujausiais pakeitimais, padarytais 2015 m. spalio mėn.⁵ (toliau – taikymo taisyklės). Europos Centrinio Banko viešųjų pirkimų taisyklės nustatytos sprendime⁶ (toliau – ECB viešųjų pirkimų taisyklės), 2016 m. vasario mėn. patvirtintame jo vykdomosios valdybos. 2 diagramoje pateikta ES viešųjų pirkimų sistemos teisinė struktūra.

2 diagrama

ES viešųjų pirkimų sistemos teisinė struktūra

Šaltinis. Europos Audito Rūmai.

Viešųjų pirkimų procedūros – kaip jos veikia?

06

Remiantis ES finansiniu reglamentu, Komisijos vidaus viešųjų pirkimų gairėse⁷ nustatyta dešimt skirtingų viešųjų pirkimų procedūrų (žr. 1 langelį). Kurią pasirinkti, priklauso nuo įvairių veiksnių, visų pirma nuo numatytos sutarties vertės. Svarbiausi viešojo pirkimo proceso veiksmai pateikti 3 diagramoje.

1 langelis

Pagal ES finansinį reglamentą galimos procedūros

Atviras konkursas. Standartinė procedūra, kurią galima rinktis norint pasirašyti bet kurią sutartį ir kuri pradedama nuo skelbimo Oficialiajame leidinyje (OL). Teikti pasiūlymus gali bet kuris susidomėjęs ekonominės veiklos vykdytojas.

Ribotas konkursas. Standartinė dviejų etapų procedūra, kurią galima rinktis norint pasirašyti bet kurią sutartį ir kuri pradeda nuo skelbimo OL. Bet kuris susidomėjęs ekonominės veiklos vykdytojas gali prašyti leisti dalyvauti šiame konkurse, bet teikti pasiūlymą, vertinamą antrajame etape, gali tik pakviestieji. Šio konkurso variantas – dinaminė pirkimo sistema, kai naudojamasi tik elektroninėmis priemonėmis.

Konkurso procedūra su derybomis. Procedūra, panaši į ribotą konkursą, ją galima rinktis tik tam tikrais atvejais ir neatsižvelgiant į pirkinio vertę. Dėl pateiktų pasiūlymų (techninių ir finansinių) gali būti vedamos derybos.

Procedūros, vykdomos paskelbus kvietimą reikšti susidomėjimą. Paskelbus kvietimą reikšti susidomėjimą, iš anksto atrenkami kandidatai arba registruojami pardavėjai, kuriuos vėliau, vykstant įvairioms viešųjų pirkimų procedūroms, galima kviesti teikti pasiūlymus.

Derybos neskelbiant apie pirkimą. Išimtinė procedūra, kurią galima rinktis tik tam tikrais atvejais arba aplinkybėmis (pavyzdžiui, dėl nepaprastos skubos).

Derybų procedūra, kai sutartys vidutinės arba mažos vertės. Perkančioji organizacija privalo ekonominės veiklos vykdytojus, kurie, paskelbus išankstinį skelbimą pareiškė susidomėjimą, pakviesti teikti pasiūlymus, be to ji gali savo nuožiūra pakviesti papildomų kandidatų. Kai sutarčių vertė labai maža, perkančiajai organizacijai leidžiama rengti derybas tik su vienu jos pasirinktu kandidatu.

Konkurencinis dialogas. Ši procedūra taikoma tada, kai viešieji pirkimai sudėtingi, o perkančioji organizacija, nepakalbėjusi su galimais konkurso dalyviais, negali apibrėžti, kaip turėtų būti patenkinti jos poreikiai, arba įvertinti, ką rinka gali pasiūlyti techninių, finansinių ar teisinių sprendimų požiūriu.

Inovacijų partnerystė. Dviejų etapų procedūra, kai reikia įsigyti inovacinį produktą, kurį dar reikia sukurti ir kuriam lygiaverčio produkto rinkoje nėra.

Projekto konkursas. Rengdama projekto konkursą perkančioji organizacija gali įsigyti konkursui, per kurį gali būti skiriami prizai, pateiktą ir vertinimo komisijos atrinktą planą ar projektą. Prieš vėliau pasirašant sutartį, laimėtojas arba laimėtojai kviečiami į derybas.

Derybų procedūra dėl pastatų sutarčių. Pastatų sutartys (žemės, esamų pastatų ar kito nekilnojamojo turto pirkimo, ilgalaikės nuomos, uzufrukto, ilgalaikės arba vidutinės nuomos, nuomos arba išperkamosios nuomos, su galimybe pirkti arba be jos) gali būti sudaromos taikant derybų procedūrą be skelbimo apie pirkimą, prieš tai ištyrus vietos rinką.

3 diagrama

Pagal ES finansinį reglamentą galimo viešųjų pirkimo proceso apžvalga

Pastaba. Kai langelis apibrėžtas punktyrine linija, tai reiškia, kad tas procedūrinis veiksmas neprivalomas. Pagal ES viešųjų pirkimų direktyvą, ribinė darbų vertė yra 5 225 000 eurų, ribinė paslaugų arba prekių vertė – 135 000 eurų. Vidutinė darbų vertė yra 60 000,01–5 224 999,9 eurai, paslaugų arba prekių – 60 000,01–134 999,9 eurai. Maža vertė yra 15 000,01–60 000 eurų. Labai maža vertė 1 000,01–15 000 eurų. Kai sumos neviršija 1 000 eurų, viešųjų pirkimų procedūros nereikalaujama.

Šaltinis. Europos Audito Rūmai.

1Žr. ES finansinio reglamento 102 straipsnio 2 dalį; joje šios taisyklės išimtys leidžiamos tik tada, kai rengiama derybų procedūra.

22014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

3Žr. 29–31 dalis.

42015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 2015/1929, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (OL L 286, 2015 10 30, p. 1).

52015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 2015/2462, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 342, 2015 12 29, p. 7).

62016 m. vasario 9 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) Nr. 2016/245, nustatantis pirkimų taisykles (OL L 45, 2016 02 20, p. 15).

7„Vade-mecum on public procurement in the Commission“ (Komisijos viešųjų pirkimų vadovas) (2015 m. lapkričio mėn., nepaskelbtas), prieinamas kitoms ES institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms.

Audito apimtis ir metodas

Audito apimtis

07

Vertinome, kokių galimybių dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose suteikia ES institucijos. 4 diagramoje pateiktos būtinos sąlygos, kad dalyvauti viešuosiuose pirkimuose būtų lengviau.

4 diagrama

Būtinos sąlygos, kad dalyvauti viešuosiuose pirkimuose būtų lengviau.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

08

Taigi nagrinėjome šiuos keturis klausimus:

a)ar ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, kuriomis skatinamas dalyvavimas ir kartu ginami Sąjungos finansiniai interesai?

b)Ar ES institucijos tinkamai pasirenka procedūras, kad būtų užtikrintas aktyvesnis dalyvavimas jų viešuosiuose pirkimuose?

c)Ar ES institucijos kiek įmanoma pašalino kliūtis, dėl kurių galimiems konkurso dalyviams kyla sunkumų?

d)Ar ES institucijos išsamiai ir sistemingai užtikrina, kad jų viešųjų pirkimų procedūrų rezultatai būtų skaidrūs ir kad būtų tarpusavyje mokomasi?

09

Tikrinome keturių didžiausių Europos Sąjungos institucijų – Europos Komisijos, Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Centrinio Banko (ECB) – viešųjų pirkimų veiklą. 1 lentelėje pateikta bendra visų keturių institucijų bendra visų 2014 m. sutarčių, viršijusių 15 000 eurų (ECB sutarčių, viršijusių 10 000 eurų), vertė.

1 lentelė

2014 m. sutarčių vertė

Institucija | (milijonais eurų)
Komisija | 3 034
Parlamentas | 497
ECB | 515
Taryba¹ | 171
Iš viso | 4 217

1Apskaičiuota Tarybos viešųjų pirkimų, paskelbtų 2014 m., suma.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remtasi tikrintų institucijų pateikta informacija.

10

Be to, į mūsų auditą, kurį atliekant tikrinti konkretūs klausimai, įtrauktos šios ES institucijos ir įstaigos: Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, dėl savo jurisprudencijos ES institucijų viešųjų pirkimų klausimais, Europos ombudsmenas, sprendžiantis netinkamo viešųjų pirkimų procedūrų administravimo klausimus, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), dėl to, kad tiria viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimus, ir Leidinių biuras, valdantis interneto paslaugas, kuriomis naudojantis galima gauti informacijos apie viešuosius pirkimus.

11

Netikrinome viešųjų sutarčių, gavėjų vardu Komisijos sudarytų dėl išorės veiksmų⁸, taip pat netikrinome viešųjų pirkimų, kai valdant ES išlaidas dalyvauja ir kitos organizacijos arba subjektai (Komisijos vykdomas netiesioginis valdymas) arba kai taikomas pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principas.

Audito metodas

12

Savo pastabas grindėme šiais pagrindiniais audito įrodymų šaltiniais:

a)su verslo organizacijų atstovais, nacionaliniais viešųjų pirkimų ekspertais ir akademinės bendruomenės ekspertais atlikome preliminarų tyrimą;

b)apžvelgėme dokumentaciją, susijusią su viešųjų pirkimų politika, procedūromis ir priemonėmis;

c)išanalizavome atrinktas 2013–2015 m. Europos Parlamento (INLO GD ir COMM GD), Tarybos generalinio sekretoriato, Komisijos (Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD, Jungtinio tyrimų centro) ir ECB viešųjų pirkimų bylas;

d)išbandėme ES institucijų interneto priemones, kurių paskirtis – padėti sužinoti apie viešųjų pirkimų galimybes;

e)kalbėjomės su ES darbuotojais;

f)analizavome ES institucijų atsakymus į mūsų klausimynus.

13

Be to, norėdami sužinoti nuomonę ir požiūrį į viešųjų pirkimų politiką ir procesus, apklausėme 47 mažesnes ES įstaigas. Gauta 40 atsakymų (atsakymų rodiklis 85 %). Rezultatai apibendrinti II priede.

8Taikomos konkrečios taisyklės, nustatytos ES finansinio reglamento antros dalies IV antraštinėje dalyje.

Pastabos

I skirsnis. ES institucijos geba užtikrinti, kad rengiant jų viešuosius pirkimus būtų nedaug didelių klaidų, bet dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose nestebimas sistemingai

14

ES institucijos turėtų gebėti įrodyti, kad užtikrina galimybes dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose. Taigi jos turi turėti informacijos apie ekonominės veiklos vykdytojų dalyvavimo jų viešuosiuose pirkimuose lygį. Jos taip pat turi užkirsti kelią didelėms klaidoms ir sunkiems pažeidimams, kurių neišvengus ekonominės veiklos vykdytojų dalyvavimo galimybės galėtų sumažėti, o tai padarytų neigiamą poveikį jų pasitikėjimui, taigi ir susidomėjimui dalyvauti ES institucijų viešuosiuose pirkimuose. Išnagrinėjome turimą informaciją apie dideles klaidas ir sunkius pažeidimus, jų prevencijos sistemas ir ekonominės veiklos vykdytojų dalyvavimą ES institucijų viešuosiuose pirkimuose.

Kitaip negu tada, kai taikomas pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principas, ES institucijų viešųjų pirkimų srityje pranešama apie nedidelį didelių klaidų ar sunkių pažeidimų skaičių

15

Savo metiniame patikinimo pareiškime⁹ nustatėme kelias dideles ES institucijų tiesiogiai valdomų sandorių klaidas, susijusias su viešaisiais pirkimais¹⁰. Kaip ir ankstesniais metais, tai skiriasi nuo padėties, kai taikomas pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principas¹¹.

16

Mūsų prašymu OLAF, siekdama nustatyti su viešaisiais pirkimais susijusius atvejus, išanalizavo 2015 m. sausio 1 d.– balandžio 30 d. gautą informaciją apie tariamus pažeidimus. Iš viso OLAF atsižvelgė į 503 įvairius gautus pranešimus. Tik dvidešimt iš 503 pranešimų buvo susiję su ES institucijų viešaisiais pirkimais, 16 iš jų tyrimas nutrauktas pradiniame atrankos etape, o dėl keturių pradėtas tyrimas. Iš šių skaičių matyti, kad, palyginti su bendru ES institucijų pradėtų viešųjų pirkimų procedūrų skaičiumi, atvejų, kai gali būti sunkių pažeidimų, dalis yra maždaug 1 %, skaičiuojant, kad per metus surengiama apie 2 000 procedūrų, kai ES institucijos Oficialiajame leidinyje skelbia apie sutarties skyrimą.

17

OLAF šiuos statistinius duomenis pateikė tik mūsų konkrečiu prašymu, ir iš šių duomenų matyti tik konkreti padėtis konkrečiu metu, kad būtų galima suvokti, apie kokį galimų atvejų skaičių pranešama OLAF. Būtų buvę naudingiau, jeigu OLAF būtų galėjusi pateikti statistinius duomenis, iš kurių būtų buvę galima nustatyti tendencijas ir įvertinti jos tyrimų rezultatus.

ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, be to, jos turi gerų darbuotojų, gebančių kontroliuoti klaidų ir pažeidimų riziką

Veiklos tarnyboms teikiama pagalba ir konsultacijos procedūrų klausimais

18

Kad viešieji pirkimai būtų sėkmingi, reikia turėti techninių žinių apie konkrečius perkamus darbus, prekes ir paslaugas ir gerai išmanyti taikytinas taisykles ir procedūras.

19

Visose įstaigose, kurių viešųjų pirkimų procedūros tikrintos¹², buvo specialūs viešųjų pirkimų specialistų, veiklos tarnyboms teikiančių patarimus ir pagalbą jų viešųjų pirkimų klausimais, skyriai. Nustatėme, kad viešųjų pirkimų specialistai, išmanydami procedūras, papildo veiklos tarnybų technines žinias, taigi viešųjų pirkimų veiklai skirti darbuotojų ištekliai yra tinkami. Be to, ES institucijų teisės tarnybos ir (arba) centriniai finansų skyriai teikia konsultacijas ir informaciją procedūrų klausimais.

20

Daugumoje įstaigų, kurių auditas buvo atliktas, yra vidaus komitetai, kurių tikslas – sustiprinti viešųjų pirkimų procedūrų valdymą ir kontrolę. Paprastai šiuos komitetus sudaro kitų organizacijos padalinių darbuotojai. Tokie komitetai turi sprendimų priėmimo įgaliojimus arba gali teikti rekomendacijas, paprastai jiems tenka dirbti su didesniais viešaisiais pirkimais ir (arba) viešaisiais pirkimais, kai konkurencija būna labiau ribota. Prieš pasirašant sutartį, šie komitetai pateikia papildomą patikinimą, kad laikytasi galiojančių taisyklių. Be to, kadangi komitetus sudaro įvairių sričių specialistai, didesnėse institucijose, kuriose viešieji pirkimai decentralizuoti, jie tampa platforma, kuria suteikiama galimybė keistis nuomonėmis.

Vidaus audito tarnybų patarimai buvo svarbūs

21

Dabartinę viešųjų pirkimų organizacinę struktūrą ir procedūras didžia dalimi lėmė prieš kelerius metus vidaus audito tarnybų pateiktos rekomendacijos. Dabar dauguma vidaus audito tarnybų savo dėmesį sutelkė į kitas savo institucijų veiklos sritis, o viešiesiems pirkimams skyrė ribotų išteklių. Tačiau vidaus audito tarnybos turės vėl grįžti prie viešųjų pirkimų ir įvertinti, kaip įgyvendinami pastaruoju metu padaryti viešųjų pirkimų taisyklių pakeitimai ir, remdamosi šio pakartotinio įvertinimo rezultatais, atitinkamai pakoreguoti savo darbo programas.

ECB viešųjų pirkimų veikla buvo sertifikuota išorės subjektų

22

Išorės sertifikavimu gali būti papildomos vidaus konsultacijos ir padedama gauti objektyvesnės informacijos bei susidaryti objektyvesnį vaizdą, o tai gali skatinti tobulėti. ECB Centrinis viešųjų pirkimų biuras kreipėsi dėl savo veiklos išorės sertifikavimo ir jo veikla buvo sertifikuota. Ją 2011 m. sertifikavo „Chartered Institute of Purchasing & Supply“ (CIPS). ECB sertifikatas, vadinamas „PPP (procesų, politikos ir procedūrų) apdovanojimu“, suteikiamas tose srityse pasiekus tam tikrą kokybės standartą.

Dauguma ES institucijų dalyvavimo savo viešųjų pirkimų konkursuose lygio nevertina sistemingai

Siekiant patikimai stebėti dalyvavimo lygį, nepakanka tik suskaičiuoti gautus pasiūlymus

23

Oficialiajame leidinyje paskelbusios apie sutarties skyrimą, ES institucijos turi nurodyti dėl konkrečios sutarties gautų pasiūlymų skaičių. Tačiau, kad būtų galima patikimai įvertinti, kokio lygio konkurencija buvo vykdant procedūrą, vien šios informacijos nepakanka. Konkurencija gali būti menka net tada, kai gauti keli pasiūlymai. Būtent taip būna tada, kai, vertinant pagal sutarties sudarymo kriterijus, galima atsižvelgti tik į vieną pasiūlymą, o kiti pasiūlymai būna atmesti dar nepasiekus galutinio vertinimo etapo. Pasiūlymai dar nepasiekus galutinio vertinimo etapo gali būti atmesti dėl įvairių priežasčių, pavyzdžiui, jei jie yra neišsamūs arba neatitinka atmetimo arba atrankos kriterijų.

Remiantis JRC duomenimis, pusės procedūrų atveju, priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, buvo galima atsižvelgti tik į vieną sprendimą

24

Tik Komisijos JRC kaupia duomenis apie gautų pasiūlymų skaičių, tvarkingų pasiūlymų skaičių, priimtinų pasiūlymų skaičių, pasiūlymų, kurie, kaip nustatyta, atitinka reikalavimus, skaičių ir vertintų pasiūlymų skaičių; duomenys renkami apie kiekvieną atskirą procedūrą, taip pat apie kiekvienos rūšies procedūrą.

25

Analizavome 2013–2014 m. JRC statistinius duomenis, kad galėtume palyginti gautų pasiūlymų ir paskutinį etapą pasiekusių pasiūlymų, kuriuos buvo galima vertinti pagal sutarties sudarymo kriterijus, skaičių. Analizuotos 468 procedūros, susijusios su sutartimis, kurių vertė virš 60 000 eurų. 50 šių procedūrų atveju nuo pradžių buvo galima atsižvelgti tik į vieną kandidatą, padarant išimtį kuo didesnės konkurencijos principui¹³. Dėl likusių 418 procedūrų 49 % atvejų buvo galima atsižvelgti tik į vieną pasiūlymą priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo (žr. 5 diagramą).

5 diagrama

Procedūrų dažnis pagal pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičių (418 2013 ir 2014 m. JRC pasirašytų didesnės negu 60 000 eurų vertės sutarčių)

Šaltinis. Europos Audito Rūmai, remtasi JRC pateikta informacija.

II skirsnis. Taisyklėmis, kurių reikia laikytis, ir viešųjų pirkimų proceso pradžioje pasirenkama viešųjų pirkimų procedūra nepakankamai skatinama gausiau dalyvauti

2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles, ES institucijos nesuteikė galimybių lengviau dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai padaryti supaprastindamos taisykles ir kuo geriau išaiškindamos „pilkąsias“ sritis

ES finansinis reglamentas ir jo taikymo taisyklės nebuvo konsoliduoti į vieną dokumentą, taigi tai tebėra nepagrįstai sudėtingas teisės aktas

26

2015 m. persvarsčius ES finansinį reglamentą padėtis nepasikeitė – dalis viešųjų pirkimų taisyklių išdėstytos pačiame Finansiniame reglamente, dalis – jo taikymo taisyklėse. Kaip nurodėme savo Nuomonėje Nr. 1/2015¹⁴, šiuo padalijimu pakenkiama išaiškinimo tikslui, kuriuo grindžiama persvarstytas dokumentas. Be to, nėra pastebimo šio padalijimo pranašumo. Suprasti jau ir taip sudėtingas taisykles tampa dar sunkiau ne tik ES darbuotojams, bet ir, a fortiori, ekonominės veiklos vykdytojams.

27

Padėtis tampa dar sudėtingesnė dėl to, kad ES finansinio reglamento antraštinėse dalyse ir skyriuose, konkrečiai skirtuose viešųjų pirkimų klausimams, galima rasti ne visas svarbias nuostatas. Svarbios nuostatos pateiktos kitose teksto vietose, pavyzdžiui, tai pasakytina apie ekonominės veiklos vykdytojams itin svarbią „gero administravimo“ nuostatą¹⁵.

28

EBC viešųjų pirkimų taisyklės – pavyzdys, kad visas svarbias taisykles galima nustatyti viename tekste.

Nepaaiškinti svarbūs nukrypimai nuo 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos

29

Nors ES institucijų viešųjų pirkimų taisyklės iš esmės atitinka 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos nuostatas, nuo tam tikrų nuostatų nukrypta ir tai nepaaiškinta. Du iš tų nukrypimų svarbūs galimybės dalyvauti ES institucijų viešuosiuose pirkimuose požiūriu. Vienas susijęs su MVĮ dalyvavimu, kitas – su preliminarių rinkos konsultacijų paskirtimi.

MVĮ nėra konkrečiai skatinamos dalyvauti

30

Vienas iš pagrindinių 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos tikslų – sudaryti „palankesnes sąlygas mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) dalyvavimui viešuosiuose pirkimuose“¹⁶. Šiuo atžvilgiu teisėkūros institucija aiškiai įspėjo, kad reikia išvengti per didelio perkamosios galios sutelkimo, telkiant viešųjų perkančiųjų subjektų poreikius, rizikos. 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvoje terminas „MVĮ“ pavartotas daugiau kaip dvidešimt kartų. O iš dalies pakeistame ES finansiniame reglamente ir naujoje ECB viešųjų pirkimų taisyklių redakcijoje MVĮ visai nepaminėtos. Atlikdami auditą nustatėme, kad, išskyrus Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD¹⁷, nė viena institucija, kurioje atliktas auditas, nebuvo parengusi konkrečių rekomendacijų ar nurodymų, kaip palengvinti MVĮ dalyvavimą arba stebėti jų dalyvavimo lygį. Tik vienas iš keturiasdešimties mūsų apklausoje dalyvavusių respondentų nurodė, kad MVĮ dalyvavimas – vienas iš jų prioritetų. Tačiau, rengiant tam tikras viešųjų pirkimų procedūras, MVĮ aiškiai suteikta galimybių (žr. 2 langelį).

Preliminarios rinkos konsultacijos, kuriomis būtų siekiama informuoti ekonominės veiklos vykdytojus, nepaminėtos

31

2014 m. viešųjų pirkimų direktyvoje aiškiai nustatyta, kad, prieš pradedant pirkimo procedūrą, galima rengti preliminarias rinkos konsultacijas, ir apibrėžti principai, kurių reikia laikytis¹⁸. Perkančiosios organizacijos gali prašyti nepriklausomų ekspertų, valdžios institucijų ar rinkos dalyvių konsultacijų arba būti jų konsultuojamos ir tomis konsultacijomis gali remtis planuodamos ir vykdydamos viešųjų pirkimų procedūrą, jeigu tik dėl tokių konsultacijų neiškraipoma konkurencija ir nėra pažeidžiami nediskriminavimo ir skaidrumo principai. 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvoje nustatyta, kad tokios rinkos konsultacijos rengiamos ne tik siekiant pasirengti pirkimui, bet ir ekonominės veiklos vykdytojams pranešti apie savo pirkimo planus bei reikalavimus (žr. 3 langelį). Šis tikslas į ES finansinį reglamentą neperkeltas¹⁹.

2 langelis

Procedūrų, kuriose lengva dalyvauti MVĮ, pavyzdys

2014 m. Europos Parlamentui prireikė su specialistais pasikonsultuoti dėl Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto. Bendra apskaičiuota ketverių metų laikotarpio paslaugų vertė buvo 2,5 milijono eurų. Užuot ieškojęs vieno rangovo, Parlamentas paslaugas suskaidė į penkias dalis: aplinkos politikos, klimato kaitos, darnaus vystymosi, visuomenės sveikatos ir maisto saugos. Kiekvienai daliai buvo nustatyti keli tinkami rangovai. Iš viso Parlamentas sudarė sutartis su septyniolika skirtingų bendrovių.

2014 m. Taryba pirko reklaminius produktus, kurių bendra vertė – 122 566 eurai. Pirkimas buvo suskaidytas į dvylika dalių pagal reikiamų produktų (pavyzdžiui, laikrodžiai, marškinėliai arba parkeriai) rūšį. Konkurso dalyviai galėjo konkuruoti kiekvienos pirkimo dalies lygmeniu, sutartys pasirašytos su trimis skirtingomis bendrovėmis.

ECB iš pradžių nepavyko rasti generalinio rangovo savo naujoms patalpoms Frankfurte, nes tai, kas buvo siūloma, gerokai viršijo ECB biudžetą. Taigi ECB nusprendė statybos darbus padalyti į 14 rinkinių (kiekvieną jų sudarė 4–10 dalių) ir tada skelbti konkursą. Persvarsčius konkurso strategiją, atsirado galimybių dalyvauti MVĮ, ir buvo paskirtos sutartys. ECB pavyko suvaldyti apie 60 lygiagrečiai dirbusių statybos bendrovių.

3 langelis

Nepagrįstas 2015 m. finansinio reglamento nukrypimas nuo 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos

„Prieš pradėdamos pirkimo procedūrą, perkančiosios organizacijos gali organizuoti rinkos konsultacijas, kad pasirengtų pirkimui ir praneštų ekonominės veiklos vykdytojams apie savo pirkimo planus bei reikalavimus“. (Iš 2014 m. direktyvos 40 straipsnio, pabraukta tik šiame tekste).

„Prieš pradėdama viešųjų pirkimų procedūrą ir siekdama pasiruošti procedūrai, perkančioji organizacija gali atlikti pirmines rinkos konsultacijas“. (Iš 2015 m. ES finansinio reglamento 105 straipsnio).

Nepaaiškinta, kaip ištirti vietos nekilnojamojo turto rinką

32

2014 m. viešųjų pirkimų direktyva netaikoma žemės įsigijimui ar nuomai, jau pastatytiems pastatams ar kitam nekilnojamajam turtui. Tačiau tokioms sutartims taikomos procedūros turėtų atitikti Sutarties principus, visų pirma vienodo požiūrio ir skaidrumo principus.

33

Nei ES finansiniame reglamente, nei ECB viešųjų pirkimų taisyklėse nenustatyta, kaip galimiems pardavėjams ar rangovams pranešti ir kaip su jais susisiekti, kai ES institucijos ieško žemės arba jau pastatytų pastatų. Taigi tai iš esmės palikta spręsti institucijų vadovams. Atlikdami auditą, nustatėme atvejų, kai pastarieji patys ištyrė rinką ir tiesiogiai susisiekė su pasirinktais galimais pardavėjais arba rangovais, atvejų, kai, siekiant nustatyti tinkamus pasiūlymus, naudotasi išorės konsultantų paslaugomis, taip pat atvejų, kai Oficialiajame leidinyje skelbtas pranešimas apie rinkos tyrimą.

34

Tik Komisija viešai įsipareigojo²⁰, kad užtikrins skaidrumą Oficialiajame leidinyje sistemingai skelbdama apie rinkos tyrimą ir skelbimuose nurodydama taikomus būtiniausius kiekvieno konkretaus projekto reikalavimus, pašalinimo ir rinkos tyrimo kriterijus ir skelbdama procedūrų rezultatus. Atlikdami auditą, matėme, kad tokios procedūros laikytasi pasirašant sutartis dėl Komisijos pastatų Briuselyje, o dėl pastatų Liuksemburge jos nesilaikyta. Europos Parlamentas apie rinkos tyrimą paskutinį kartą Oficialiajame leidinyje skelbė, kai 2010 m. ieškojo pastatų sostinės Briuselio regione.

Tik ECB savo viešųjų pirkimų taisyklėse nustatė tinkamą kalbų vartojimo tvarką

35

ES finansiniame reglamente nenustatyta, kokios kalbos turėtų būti vartojamos viešųjų pirkimų tikslais. Tik ECB viešųjų pirkimų taisyklėse nustatyta tinkama kalbų vartojimo tvarka²¹. Dėl beveik visų ES institucijų taikomos tvarkos gali kilti pavojus, kad institucijų ir galimų konkurso dalyvių lūkesčiai skirsis. ES institucijos savo skelbimus TED skelbia visomis oficialiosiomis kalbomis. Be to, ekonominės veiklos vykdytojai gali paprašyti išsamių konkurso dokumentų vertimo, o savo pasiūlymus teikti bet kuria oficialiąja kalba. Tačiau tapę rangovais, konkurso dalyviai dažnai nebegali toliau vartoti pasirinktos oficialiosios kalbos ir turi tenkinti perkančiosios organizacijos poreikius, nustatytus jų pirkimo specifikacijose. Jose paprastai būna nurodyta konkreti kalba, kuria palaikomi ryšiai (bendraujama vykdant sutartį) ir teikiami parengti dokumentai.

Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo skatinama kuo platesnė konkurencija

36

Nustatėme, kad daugelis viešųjų pirkimų pareigūnų jaučia spaudimą vengti bylinėjimosi ir (arba) sutrumpinti laiką ir sumažinti išteklius, kurių reikia pirkimo procedūroms vykdyti. Dėl to gali būti pasirenkamos procedūros, kurias teisiniu požiūriu galima pateisinti, nors vertinant iš patikimo finansų valdymo perspektyvos būtų pageidautina taisykles aiškinti taip, kad būtų užtikrinta didesnė konkurencija.

Tik ECB laikėsi politikos, kad, prieš padedant oficialią pirkimo procedūrą, reikėtų rengti preliminarias rinkos konsultacijas

37

Siekiant optimizuoti konkurso dokumentuose nustatytus reikalavimus ir technines specifikacijas ir sužinoti, ar būtų potencialių konkurso dalyvių ir ar jie norėtų dalyvauti pirkimo procedūroje, prieš pradedant oficialų pirkimo procesą, svarbu rengti išsamias rinkos konsultacijas.

38

Iki paskutinio Viešųjų pirkimų direktyvos ir ES finansinio reglamento persvarstymo, rinkos konsultacijos, rengiamos prieš paskelbiant konkursą, viešųjų pirkimų taisyklėse nebuvo minėtos (žr. ankstesnę pastraipą). Be to, įsidėmėtina, kad, išskyrus ECB, ES institucijų paskelbtose su rinkos konsultacijomis susijusiose vidaus rekomendacijose ar nurodymuose labai pabrėžta su šiuo metodu siejama rizika ir nustatytos griežtos sąlygos arba net raginama nesinaudoti galimybe kreiptis į galimus konkurso dalyvius. Pavyzdžiui, Parlamento vidaus viešųjų pirkimų procedūrų vadove (2014 m. lapkričio mėn.) rekomenduota nesikreipti į asmenis ar veiklos vykdytojus, suinteresuotus konkrečia sutartimi, ir nesutikti su jų siūlymais, nes tai gali kelti pavojų konkurencijai.

39

Tai gali skatinti viešųjų pirkimų pareigūnų nuostatą vengti rizikos. Tikrintose pirkimo bylose radome nedaug įrodymų, kad būtų vykdytos išsamios rinkos konsultacijos. Tai patvirtino ir mūsų atlikta apklausa. Daug respondentų nurodė, kad, prieš pradėdami pirkimo procedūrą, retai naudojasi rinkos konsultacijomis.

40

Priešingai negu kitos ES institucijos, ECB viešųjų pirkimų skyrius, prieš pradėdamas oficialų pirkimo procesą, išleido ir įgyvendino vidaus rekomendacijas dėl aktyvaus bendravimo su tiekėjais, kad būtų gauti ekonomiškai naudingesni pasiūlymai. Visų pirma tai pasakytina apie neoficialius susitikimus su esamais ir galimais rangovais, siekiant išžvalgyti rinką, paaiškinti ECB reikalavimus ir skatinti konkurenciją.

Sutartys nebuvo skaidomos į dalis taip dažnai, kaip buvo galima

41

Sutartį suskaidžius į dalis, didėja konkurencija, nes tampa lengviau dalyvauti mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Kuo didesnė sutartis, tuo mažiau tikėtina, kad ji bus paskirta MVĮ²².

42

Taikymo taisyklių 168 straipsnyje nustatyta, kad „atitinkamais atvejais, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiška“ skirtinos sutartys gali būti suskaidytos į atskiras dalis, kurias apima ta pati procedūra. Šia formuluote leidimus suteikiantiems pareigūnams paliekama plati laisvė sutartis skaidyti arba jų neskaidyti. Nustatėme, kad sutarčių skaidymu į dalis nesinaudota tiek, kiek buvo galima. Atvejų, kai sutartys galėjo būti skaidomos, pavyzdžių pateikta 4 langelyje. Palyginti su padėtimi valstybių narių centrinės valdžios lygmeniu, ES institucijos TED gerokai rečiau skelbė apie į dalis suskaidytas sutartis (žr. 6 diagramą).

4 langelis

Atvejai, kai sutartis buvo galima skaidyti į dalis

2014 m. Taryba, sutarties nesuskaidžiusi į dalis, vienai bendrovei skyrė dešimties metų preliminariąją daugiau kaip 93 milijonų eurų vertės sutartį dėl techninių įrenginių valdymo, techninės priežiūros, remonto ir pritaikymo jos esamuose arba būsimuose pastatuose. Teiktinos paslaugos apima labai įvairias sritis: šildymą, vėdinimą, oro kondicionavimą, vandens ir sanitarinius įrenginius, elektrą, avarinių tarnybų tinklus, fotovoltinę technologiją, kolektyvinės apsaugos įrangą, virtuvės įrangą, riebalų separatorių išvalymą, vartojimo stebėjimą, techninę pagalbą ir įrenginių pritaikymo darbus.

Komisija 2015 m. į dalis neskaidė penkerių metų trukmės ir 8,9 milijono eurų vertės sutarties „Jūsų Europos patarėjas – Europos Sąjungos nemokama teisinio konsultavimo tarnyba“. Ši tarnyba labai sudėtinga, nes teikiamos teisinės konsultacijos visomis ES kalbomis, reikia išmanyti visas ES teisines sistemas. Gautas vienintelis pasiūlymas, jį pateikė dabartinis paslaugų teikėjas, nes turbūt tai buvo vienintelis ekonominės veiklos vykdytojas, galėjęs pateikti jau parengtą pasiūlymą dėl tokio masto tarnybos paslaugų. Tačiau iš to, kiek kartų atsisiųsti konkurso dokumentai (211 kartų), matyti, kad šiuo konkursu labai domėtasi. Suskaidžius sutartį į dalis, pavyzdžiui, pagal šalių grupes, būtų buvę lengviau dalyvauti kitiems ekonominės veiklos vykdytojams būtų.

2014 m. Europos Parlamentas su bendrove sudarė penkerių metų trukmės ir daugiau kaip 19,8 milijono eurų vertės sutartį dėl Strasbūre esančių jo pastatų valymo. Pageidautos paslaugos apibūdintos kaip „Europos Parlamento Strasbūre esančių pastatų biurų, langų, stalių dirbinių ir metalinės apdailos (viduje ir išorėje) valymas bei kitos higienos paslaugos“, sutartis į dalis neskaidyta. Galėjo būti skirta atskira sutartis dėl langų valymo, taip būtų galėjusios dalyvauti daugiau bendrovių, kurioms ši galimybė būtų buvusi naudinga. Langų valymas dažnai būna atskira veikla, atsieta nuo biuro valymo, langus paprastai valo kiti darbuotojai, skirtingu dažniu, langams valyti reikia kitokios patirties, įgūdžių ir įrankių.

6 diagrama

Procedūrų, kai sutartys skirstytos į dalis, procentinė dalis (buvo palyginti ES institucijų ir nacionalinių centrinės valdžios institucijų skelbimų apie pirkimą duomenys)

Pastaba. Kai skelbime apie pirkimą nepateikta informacijos apie skaidymą į dalis, darėme prielaidą, kad sutartis į dalis neskaidyta. TED pranešimo kategorijoje „Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacija“ labai nedaug tarptautinių ne ES organizacijų skelbimų apie pirkimą.

Šaltinis: Audito Rūmai, remtasi Leidinių biuro duomenimis.

43

Nors sutartis suskaidžius į dalis ir apie jas paskelbus vienu metu, galima pagerinti galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, ES institucijos privalo vengti pirkimą dirbtinai skaidyti, kad išvengtų poreikio taikyti konkurencingesnę procedūrą. Pavyzdžiui, 2014 m. Europos Parlamentas, per trumpesnį negu dviejų mėnesių laikotarpį surengęs keturias skirtingas derybų procedūras, kuriose dalyvavo vienintelis konkurso dalyvis, iš vieno tiekėjo pirko biuro baldų. Sutarčių, dėl kurių surengtos visos keturios procedūros, vertė (8 021–14 110 eurų, iš viso 43 345 eurai) buvo mažesnė nei taikytina ribinė vertė, dėl kurios apie pirkimą reikėtų plačiau skelbti. Visais keturiais atvejais pirktos labai panašios prekės – visos jos buvo susijusios su direktoriams ir generaliniams direktoriams, dirbantiems viename konkrečiame pastate, skirtais baldais.

Rengiant ribotus konkursus, rizikuota netekti galimų konkurso dalyvių

44

ES finansiniame reglamente nustatyta, kad perkančioji organizacija, bet ką pirkdama, gali rengti atvirą arba ribotą konkursą. ECB viešųjų pirkimų taisyklėse pirmumas teikiamas atviram konkursui, nes jose nustatyta, kad standartinė procedūra – atviras konkursas.

45

Rengiant ribotą konkursą²³, esama tam tikrų privalumų, visų pirma, jeigu dėl saugumo ar konfidencialumo priežasčių reikia riboti konkurso dokumentų platinimą. Tačiau, bent jau kol viešųjų pirkimų taisyklės nebuvo pastarąjį kartą persvarstytos, buvo rizikuojama, kad galimi konkurso dalyviai nedalyvaus dėl to, kad pirmajame etape kvietime pateikti pasiūlymus nebuvo išsamių specifikacijų, taigi jiems buvo sunku aiškiai suprasti, ko tikisi perkančioji organizacija. Dar neaišku, ar nuo 2016 m. galiosiančiose persvarstytose taikymo taisyklėse tai bus pakeista. Taikymo taisyklėse nustatyta, kad, kai procedūros, pavyzdžiui, ribotas konkursas, būna dviejų etapų, pirkimo dokumentai, įskaitant išsamias pirkimo specifikacijas, turėtų būti pateikiami nuo pat procedūrų pradžios. Tačiau taikymo taisyklėse taip pat nustatyta išlyga dėl išimtinių atvejų, kuria leidžiama nukrypti nuo šios taisyklės pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai yra konfidencialumo ar techninių klausimų.

46

Be to, ribotas konkursas paprastai trunka ilgiau nei atviras, ir vien dėl to galimi konkurso dalyviai gali nuspręsti nedalyvauti. Vykdant įprastą atvirą konkursą, kai galima elektroninė prieiga prie konkurso dokumentų, trumpiausias dokumentų teikimo laikotarpis yra 47 dienos, vykdant ribotą konkursą – 37 dienos, plius 35 dienos. Be to, tarp dviejų riboto konkurso etapų yra nemažas laiko tarpas, per kurį reikia išnagrinėti prašymus dalyvauti. Dar daugiau laiko gali prireikti tada, kai prašymai dalyvauti atmetami, o veiklos vykdytojai, kurių prašymai atmetami, su tuo nesutinka. Galiausiai, negalimas joks lankstumas tuo požiūriu, kad pasiūlymų negalima vertinti pagal sutarties sudarymo kriterijus, pirmiausia jų nepatikrinus pagal atmetimo arba atrankos kriterijus, dėl to procesas, palyginti su atviru konkursu, tampa dar ilgesnis.

47

2010–2014 m. visos ES institucijos kartu sutarčių po atviro konkurso nuolat skirdavo maždaug tris kartus daugiau negu po uždaro konkurso. Taryba, priešingai, per tą laikotarpį beveik visada rengė uždarus konkursus. Šių konkursų trukmė buvo pagrindinė problema. 2011–2013 m. laikotarpiu jų vidutinė trukmė buvo beveik metai, įskaitant vidutiniškai 170 dienų nuo skelbimo apie pirkimą iki pasiūlymų gavimo.

Rengtos derybų procedūros iš esmės buvo atidžiai stebimos

48

2014 m. pakeitus viešųjų pirkimų taisykles, išsiplėtė viešųjų pirkimų procedūrų galimybės, taigi atsirado ir derybos su konkurso dalyviais, visų pirma, naujoji „konkurso procedūra su derybomis“. Mums atliekant auditą buvo dar per anksti vertinti naujųjų taisyklių poveikį.

49

Anksčiau derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą rengtos keturis kartus dažniau negu derybų procedūros su išankstiniu skelbimu Oficialiajame leidinyje. Pagrindinė priežastis, dėl kurios rengtos derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą, – prekes arba paslaugas teikti galėjo tik vienas ekonominės veiklos vykdytojas, o priimtinos alternatyvos ar pakaito nebuvo.

5 langelis

Atvejai, kai būtų buvę tinkama apie pirkimą skelbti plačiau

Europos Parlamentas, norėdamas sudaryti 133,6 milijono eurų vertės sutartį dėl pastato Briuselyje, pasirinko derybų procedūrą, nors 2012 m. birželio 27 d. pasirašant sutartį pastato dar nebuvo. Kaip paaiškinome savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 2/2007²⁴, išimtis, kuria leidžiama nerengti įprasto konkurso, taikoma tik tada, kai pastatas jau yra, kaip nustatyta taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalyje. Kai pastatai nebaigti arba dar nepastatyti, sutartys turėtų būti skiriamos rengiant atvirą ir konkurencinį konkursas.

ECB vykdomoji valdyba, likus vos keliems mėnesiams iki Bendro priežiūros mechanizmo taikymo pradžios 2014 m. lapkričio mėn., pareiškė, kad reikia organizacinių konsultavimo paslaugų, kad būtų galima vykdyti naująją banko užduotį bankų priežiūros srityje. Tiesiogiai kreiptasi į penkis galimus konkurso dalyvius, jie pakviesti teikti pasiūlymus, bet apie pirkimą neskelbta, nes pasinaudota išimtimi – „kai dėl ypatingos skubos, sukeltos įvykių, kurių ECB negalėjo numatyti, neįmanoma laikytis pirkimų procedūrose numatytų terminų“. Tačiau 2013 m. jau buvo galima numatyti, kad, plėtojant Bendrą priežiūros mechanizmą, ECB kils organizacinių uždavinių, ir nebuvo įrodyta, kad nebuvo galima laikytis pagreitinto riboto konkurso terminų pagal taikomą tvarkaraštį (dešimt dienų paraiškoms gauti, dešimt dienų pasiūlymams gauti). Sutarties vertė buvo 3,49 milijono eurų.

50

Derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą buvo atidžiai stebimos audito institucijų, kaip reikalaujama ES finansiniame reglamente. Tačiau Europos Parlamente ir ECB nustatėme kelis atvejus, kai būtų buvę tinkama apie pirkimą skelbti plačiau (žr. 5 langelį).

Vykdant derybų procedūrą, turi būti deramasi

51

Priešingai negu būtų galima spęsti iš pavadinimo, derybų procedūros ne visada būna susijusios su derybomis. Tai pasakytina apie atvejus, kai pirkimo vertė maža. Komisijos ir Parlamento generaliniai direktoratai, rengdami derybas, iš pateiktų pasiūlymų išrinko geriausius, bet derybomis nesistengė pasiekti, kad sąlygos būtų geresnės.

52

Tačiau konkurso dalyviai gali tikėtis, kad, pateikus pirmuosius dokumentus, jiems bus suteikta galimybė savo pirminiame pasiūlyme keisti kainą arba kokybę. Tokios galimybės konkurso dalyviams nesuteikus, jie nebegali laimėti konkurso, o institucija gali netekti geresnio sandorio.

53

2015 m. persvarstytame ES finansiniame reglamente aiškiai nustatyta, kad perkančioji organizacija, rengdama derybas, gali skirti sutartį be derybų, remdamasi pirminiu pasiūlymu, jei pirkimo dokumentuose ji nurodė, kad pasilieka galimybę tą daryti. Tačiau, konkurso dalyvio požiūriu, šia nauja nuostata nepašalinamas pirmiau minėtas neaiškumas, nes gali būti deramasi arba gali būti nesiderama.

Kyla rizika, kad dėl pernelyg ilgos preliminariųjų sutarčių trukmės mažinama konkurencija

54

Preliminariosiomis sutartimis su vienu ar keliais tiekėjais ar paslaugų teikėjais užmezgamas ilgalaikis ryšys. Gali būti naudinga tokias sutartis sudaryti dėl nuolat perkamų prekių ar paslaugų, kai perkančioji organizacija žino, ko per tam tikrą laikotarpį jai reikės, bet nežino, kada ir kokio kiekio. Paprastai maksimali preliminariųjų sutarčių trukmė – ketveri metai²⁵, kad nebūtų konkurencijos ribojimo poveikio. Tik išimtiniais atvejais, deramai pagrįstais pirmiausia dėl preliminariosios sutarties dalyko, sutartis gali galioti ilgiau negu ketverius metus. Perkančiosios organizacijos siekis mažinti administracines išlaidas neturėtų būti laikomas tinkama priežastimi.

55

Priešingai negu kitos įstaigos, kurių auditas buvo atliktas, Taryba 2013–2015 m. dažnai naudojosi išlyga dėl išimtinių atvejų, kad gerokai pratęstų su jos pastatais susijusių preliminariųjų sutarčių trukmę. 6 langelyje pateiktas tokių sutarčių, galiojančių septynerius ar daugiau metų, sąrašas.

6 langelis

Tebegaliojančios Tarybos sutartys, kurių trukmė septyneri ar daugiau metų

UCA 093/13. Techninių įrenginių valdymas, techninė priežiūra, remontas ir pritaikymas Tarybos esamuose arba būsimuose pastatuose, maksimali trukmė – 10 metų. Bendra vertė 94 milijonai eurų.

UCA 14/048. Europos Sąjungos Tarybos „Justus Lipsius“ pastato liftų modernizavimas ir visapusė priežiūra, trukmė – 10 metų. Bendra vertė 3,35 milijono eurų.

UCA 14/100. Su pertvaromis susiję ir apdailos darbai Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriato pastatuose, maksimali trukmė – 7 metai. Bendra vertė 6,66 milijono eurų.

UCA 15/010. Elektros ir elektromechaninių įrenginių priežiūros ir tvarkymo įrangos pakeitimas ir techninė priežiūra „Justus Lipsius“ pastate, trukmė – 17 metų. Apie sutarties skyrimą neskelbta.

UCA 15/011. Gerinimo ir priežiūros darbai Europos Sąjungos Tarybos pastatuose, trukmė – 7 metai. Bendra vertė 31,2 milijono eurų.

UCA 034/15. Mobiliųjų sprogiųjų aptikimo prietaisų pirkimas ir priežiūra, trukmė – 10 metų. Apie sutarties skyrimą neskelbta.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

III skirsnis. Dėl nustatytų pernelyg didelių kliūčių galimiems konkurso dalyviams, norintiems sužinoti apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus ir dalyvauti juose, kyla sunkumų

56

Nagrinėjome, ar buvo lengva sužinoti apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus, ir ar buvo reikiamų pagalbos priemonių, kuriomis, teikdami savo pasiūlymą ir norėdami gauti veiksmingą vertinimą, jeigu kiltų procedūrinių problemų, galimi konkurso dalyviai galėtų naudotis nepatirdami pernelyg didelių išlaidų.

57

Geriausia būtų sukurti bendrą vieno langelio principu veikiančią svetainę, kad ekonominės veiklos vykdytojai internete vienoje vietoje (platformoje) rastų visą aktualią informaciją ir galėtų per tą svetainę palaikyti ryšį su ES institucijomis. Geriausia būtų, kad viešųjų pirkimų procedūros, įskaitant informaciją apie taikomas taisykles, verslo galimybes, atitinkamus pirkimo dokumentus, pasiūlymų teikimą, tai pat visas kitas institucijų ir ekonominės veiklos vykdytojų susirašinėjimas vyktų vienu elektroniniu kanalu. Elektroninis pirkimas (žr. 7 langelį) – puiki priemonė šiam tikslui pasiekti.

7 langelis

Elektroninis viešasis pirkimas – terminų paaiškinimas

Elektroninis (viešasis) pirkimas (e. viešasis pirkimas) – prekes, paslaugas arba viešuosius darbus perkančių viešojo sektoriaus organizacijų naudojimasis elektroniniais ryšiais ir sandorių sudarymas elektroninėmis priemonėmis.

Elektroninėmis priemonėmis gali būti vykdomi visi viešųjų pirkimų proceso etapai arba elektroninės priemonės gali būti naudojamos kaip pagalbinės priemonės. Dabar svarbiausios šios sritys:

e. pranešimai – elektroninis pranešimų, kuriais informuojama apie viešuosius pirkimus, skelbimas, taip pat ir e. viešojo pirkimo platformos saitas;

e. konkursai (taip pat e. prieiga) – interneto platforma, kurioje skelbiama viešųjų pirkimų dokumentacija, pavyzdžiui, techninė užduotis, taip pat palaikomi elektroniniai konkurso dalyvių ir perkančiosios organizacijos ryšiai;

pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis – į kvietimą dalyvauti konkurse atsiliepusių ekonominės veiklos vykdytojų pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis.

Žr. „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“ (COM(2012) 179 final) ir „Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai viešajam administravimui modernizuoti“ (COM(2013) 453 final).

ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima internete

58

Ekonominės veiklos vykdytojo požiūriu, geras ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos matomumas svarbus dėl trijų priežasčių: tuo didinamos galimybės gauti informacijos apie siūlomas sutartis, padedama suprasti taisykles ir tai, kaip geriausia teikti pasiūlymą, didinamas tikėjimas tuo, kad procedūros rezultatas bus sąžiningas, nes užtikrinamas skaidrumas, taigi veiklos vykdytojai skatinami dalyvauti.

Esama informacija yra fragmentiška, pateikta daugelyje įvairių svetainių

59

Oficiali Europos Sąjungos svetainė – Europa.eu. Remiantis pateikta glausta informacija apie svetainę, joje turėtų būti „patogiausia pradėti ieškoti informacijos ir paslaugų, kurias siūlo ES, jeigu dar neperpratote mūsų svetainių struktūros“²⁶. Svetainėje tik paminėta, kad yra viešieji pirkimai, bet nepateikta jokios įžanginės informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklą ir galiojančias taisykles. Apsilankiusieji svetainėje ras tik įvairių ES institucijų viešųjų pirkimų skyrių (iš viso vienuolika saitų) ir ES knygyno (iš jo galima nemokamai atsisiųsti 2009 m. leidinį „Bendras verslas su Europos Komisija“) saitus.

60

Dar viena svetainė, kurioje turbūt pirmiausia būtų apsilankoma ieškant informacijos apie ES institucijų viešuosius pirkimus, – Komisijos pagrindinis viešųjų pirkimų puslapis²⁷. Šioje svetainėje pateiktas politikos sričių, kuriose Komisijai gali prireikti rengti viešuosius pirkimus, sąrašas ir įvairių už tas politikos sritis atsakingų generalinių direktoratų svetainių saitai. Jokios kitos informacijos nepateikta.

61

Kitaip negu pagrindinėse svetainėse, Komisijos generalinių direktoratų ir kitų ES institucijų svetainėse pateikta daugiau informacijos. Tačiau temų aprėptis labai skiriasi, kaip matyti iš 2 lentelės, kurioje apibendrinti mūsų atliktos vienuolikos svetainių analizės rezultatai.

2 lentelė

ES institucijų svetainių viešųjų pirkimų skyrių analizė

Iš viso pagal kategoriją
Parlamentas
Taryba
ECB
Komisija

Paaiškinimas:
T – taip
ID – iš dalies
R – tik užsiregistravus

Komunikacijos GD
Informatikos GD
EuropeAid
Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD
JRC
Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje
Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge
Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD
Mokesčių ir muitų sąjungos GD

Bendroji informacija apie ES institucijų viešuosius pirkimus
6

T

T
T
T

T

T

Pasiūlymo teikimo gairės tiekėjams
5

T

T
T

T

T

Informacija apie ES institucijų viešųjų pirkimų teisinį pagrindą
8
T
T
T

T
T
T

T
T

Bendrosios sąlygos ir (arba) dokumentų formos
8

T
T

T
T
T

T

T
T

Papildomos mokymo arba mokymosi priemonės (e. mokymasis, gairės interneto naudotojams)
3

T

T

T

Galimybė teikti su viešaisiais pirkimais susijusius klausimus
8

T
T

T
T
T

T
T

T

Reikia užsiregistruoti, norint gauti pranešimus apie naujus pirkimus
8

T

T
T
T
T
T
T
T

Konkurso dokumentus galima gauti elektroninėmis priemonėmis
12
T
R
R
T
T
T
T
T
T
T
T
T

Svetainėje yra papildomų paieškos galimybių
3

T

T

T

Informacija apie dabar vykdomus didelės vertės viešuosius pirkimus
12
T
T
T
T
T
T
T
T
T
T
T
T

Nurodomi būsimi arba planuojami didelės vertės viešieji pirkimai
4

T

T
ID

T

Informacija apie dabar vykdomus mažos vertės viešuosius pirkimus
6
T
T
T

T

T

T

Nurodomi būsimi arba planuojami mažos vertės viešieji pirkimai
4
T

T
T
T

Iš viso vertintoje svetainėje

5
11
6
3
8
13
8
7
9
4
5
8

Pastaba. Vertinimas atliktas 2015 m. birželio 24 d. – liepos 6 d.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

62

Iš visų vertintų svetainių, geriausios patirties pavyzdys – EuropeAid svetainė, nes joje teikiama visa informacija. Viešųjų pirkimų paieškos sistema yra pažangi ir patogi naudoti, siūloma daug paieškos galimybių. Be to, teikiama rekomendacijų ir e. mokymosi priemonių. Dar vienas svarbus dalykas, kuriuo ji skiriasi nuo kitų svetainių, – EuropeAid svetainėje skelbiamos išsamios viešųjų pirkimų procedūrų gairės²⁸. Kitose svetainėse tokios rekomendacijos laikomos vidaus dokumentais ir oficialiosiose svetainėse neskelbiamos. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie Biudžeto GD Centrinės finansų tarnybos parengtą Komisijos viešųjų pirkimų vadovą. Naujausia šio vadovo redakcija – 2015 m. lapkričio mėn., bet internete galima rasti tik ankstesnių redakcijų vadovą, ir tik dėl to, kad jį paskelbė privati teisės įmonė ir pilietinių teisių organizacija.

TED (Elektroninio konkursų dienraščio) paieškos funkcija ne visuomet davė pakankamai gerų rezultatų

63

TED – internetinė Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedo versija, skirta Europos viešiesiems pirkimams. Kasdien nuo antradienio iki šeštadienio TED paskelbiama maždaug 1 800 skelbimų apie viešuosius pirkimus²⁹. Dauguma šių skelbimų – ES valstybių narių perkančiųjų organizacijų skelbimai. TED skelbiami ir ES institucijų skelbimai apie pirkimą, kai numatoma pirkimo vertė atitinka arba yra didesnė už 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvoje nustatytą ribinę vertę, išskyrus derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą atveju, kaip numatyta Finansinio reglamento taikymo taisyklių 134 straipsnyje.

64

Kadangi skelbimų apie pirkimą yra daug, labai svarbu, kad TED svetainė būtų patogi naudotojams, taigi svarbu, kad joje būtų intuityviosios paieškos funkcija. Skelbimus TED svetainėje galima rūšiuoti ir jų ieškoti pagal šalį, verslo sektorių, vykdymo (pristatymo) vietą ir kelis kitus kriterijus. Naudojantis TED paieškos funkcija, vienu metu galima pasirinkti kelis kriterijus ir ieškoti galbūt dominančių skelbimų apie pirkimą. Pabandę, nustatėme kelias su paieškos galimybėmis, kurių rezultatai netenkino, susijusias problemas. Pavyzdžiai pateikti 8 langelyje.

8 langelis

Dar galiojančių skelbimų apie pirkimą paieškos TED svetainėje rezultatų, kurie nebuvo pakankamai geri, pavyzdžiai

Ieškant dar galiojančių skelbimų apie pirkimą, pasirinkus verslo sektorių „Statyba ir nekilnojamasis turtas“ ir paieškos kriterijų „Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacija“, iš viso gauti 124 rezultatai. Tačiau tarp pateiktų rezultatų buvo nemažai skelbimų apie pirkimą, kurie buvo visiškai nesusiję su sektoriumi „Statyba ir nekilnojamasis turtas“, pavyzdžiui, pateikta tokių skelbimų apie pirkimą: „paslaugų aprašymo vertimas“, „Tyrimas siekiant remti ES vartotojų apsaugos teisės tinkamumo patikrinimą“ arba „MVĮ priemonė, verslo bendruomenė ir akademija“.

Ieškant dar galiojančių skelbimų apie pirkimą, pasirinkus verslo sektorių „ Kasybos ir rūdos produktai“ ir paieškos kriterijų „Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacija“, gauta tokių su pasirinktu sektoriumi nesusijusių skelbimų, kaip „apsaugos nuo saulės gaminiai“ arba „su geležinkelio transportu susijusių pastatų statybos darbai“. Šį paieškos kriterijų derinį išbandėme skirtingomis dienomis. Kelis kartus, naudojantis paieškos funkcija, pateikti tik skelbimai apie pirkimą, visai nesusiję su sektoriumi „Kasybos ir rūdos produktai“.

Viso teksto paieškos funkcijos rezultatai ne visuomet buvo tinkami. Laikėmės nurodymų naudoti kabutes ir įrašėme, pavyzdžiui, „apsaugos paslaugos“, kartu pasirinkę kriterijų „Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacija“, ir gavome 147 rezultatus, įskaitant tokius su tema nesusijusius skelbimus, kaip „ parama siekiant vystyti geresnes šalies žinias apie viešąjį administravimą ir institucinių gebėjimų stiprinimą“ arba „techninė pagalba vandens ambasadoriaus švietimo ir informuotumo didinimo projektui“.

2015 m. gruodžio mėn. TED konkrečios ES institucijos skelbimų paieškos funkcijos patobulintos, tačiau jos dar ne visiškai patikimos. Pavyzdžiui, pažymėjus Europos Sąjungos Tarybos langelį, gauta ir Tarybos, ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) skelbimų. Tačiau, kai buvo konkrečiai pasirinkta EIVT, pažymint atitinkamą langelį, keli iš tų EIVT skelbimų nepateikti. Be to, gali būti sudėtinga rasti konkrečios ES agentūros skelbimus apie pirkimą.

(Bandomoji paieška vykdyta 2016 m. sausio–vasario mėn.)

Ne visada teisingai naudotasi priemonėmis, padedančiomis nustatyti verslo galimybes, pavyzdžiui, Bendru viešųjų pirkimų žodynu ir Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra

65

TED rezultatų tikslumas priklauso nuo to, ar perkančiosios organizacijos pateikia teisingus duomenis, visų pirma tai susiję su TED naudojamomis klasifikavimo priemonėmis.

66

Svarbiausia klasifikavimo priemonė – Bendras viešųjų pirkimų žodynas (BVPŽ). BVPŽ paskirtis – padėti konkurso dalyviams pagal verslo sektorių lengviau rasti jiems svarbius skelbimus apie pirkimą. Pagal penkis hierarchijos lygius nustatyta apie 10 000 kodų. Kiekvieną kodą sudaro aštuoni skaitmenys, kuriais apibūdinama darbų, prekių ar paslaugų, esančių sutarties dalyku, rūšis.

67

Europos Komisijos užsakytame tyrime³⁰ nustatyta, kad palyginti daugelyje skelbimų apie pirkimą pateikti netikslūs kodai. Patikrinus 405 skelbimus apie pirkimą, nustatyta, kad 23 % skelbimų kodas buvo netikslus. Maždaug 10 % skelbimų iš nurodyto kodo nebuvo aišku, kokie darbai, prekės ar paslaugos perkami; maždaug 8 % skelbimų nurodytas kodas buvo pernelyg bendro pobūdžio, beveik 4 % skelbimų kodas buvo per daug specifinis. Atlikdami auditą, nustatėme Komisijos skelbimų apie pirkimą, kuriuose pateikti netikslūs kodai. Pavyzdžių pateikta 9 langelyje.

9 langelis

Atvejų, kai Komisija pateikė netikslius kodus, pavyzdžiai

Skelbime apie tyrimo „Skirtingų motorinių transporto priemonių rinkų statistika ir prognozių analizė“ pirkimą perkančioji organizacija pateikė viešojo kelių transporto paslaugų kodą (60 112 000). Skirtos sutarties vertė 429 300 eurų.

Skelbime „Preliminarioji sutartis su keliais tiekėjais dėl pakartotinio konkurso išmetamųjų teršalų bei automobilių pramonės konkurencingumo ir ekonominės analizės srityse“ pateiktas transporto įrangos ir pagalbinių transportavimo gaminių kodas (34 000 000). Skirtos sutarties vertė 5 000 000 eurų.

Skelbime „Pagrindinės kiekybinės ir kokybinės informacijos apie Europos Komisijos sprendimus dėl bendrovių susijungimo rinkimas“ pateiktas rinkos tyrimų paslaugų kodas (79 310 000). Šis konkursas buvo nesėkmingas, sutartis neskirta.

68

ES statistikos biuras Eurostatas parengė Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūrą (NUTS), kad būtų pateiktas bendras vienodas teritorinių vienetų suskirstymas, pagal kurį būtų rengiami Europos Sąjungos regionų statistiniai duomenys. Juo galima naudotis skelbimuose apie pirkimą, nurodant darbų atlikimo, prekių tiekimo ar paslaugų teikimo vietą. Dauguma Komisijos tarnybų savo skelbimuose apie pirkimą NUTS kodų nenaudoja. Kai perkančioji institucija nenurodo NUTS kodo, kuriuo remiantis būtų aiški sutarties vykdymo vieta, galimi konkurso dalyviai skelbimo gali nepastebėti.

ES institucijos ekonominės veiklos vykdytojams nustato pernelyg didelių e. viešojo pirkimo ir pasiūlymų teikimo elektroninėmis priemonėmis kliūčių, nes netaiko greitai įgyvendinamų suderintų sprendimų

TED platforma „eTendering“ naudojamasi tik savanoriškai

69

TED platforma „eTendering“ gali naudotis visos ES institucijos ir agentūros, ši platforma visiems galėtų tapti pagrindine prieigos vieta, kurioje būtų skelbiami visi jų kvietimai dalyvauti konkurse. Platformą tvarko Leidinių biuras, suinteresuotieji ekonominės veiklos vykdytojai gali joje užsiregistruoti nemokamai. Platforma suderinta su TED svetaine³¹, joje:

a)suteikiama elektroninė prieiga prie visų viešai skelbiamų konkurso dokumentų;

b)suteikiama galimybė teikti klausimus bet kuria ES oficialiąja kalba ir peržiūrėti kitus klausimus ir atsakymus;

c)teikiami tikrojo laiko pranešimai, kai paskelbiama nauja informacija apie pasirinktus kvietimus dalyvauti konkurse.

70

Naudotis TED platforma „eTendering“ galima nuo 2011 m. balandžio mėn., bet Komisijos generaliniams direktoratams ir vykdomosioms įstaigoms neprivaloma ja naudotis, nors Biudžeto GD juos ragina tai daryti. Tas pat pasakytina ir apie Europos Parlamentą; reikėtų siekti, kad TED „eTendering“ naudotųsi visi generaliniai direktoratai. Taryba ketina TED „eTendering“ pradėti naudoti 2016 m. ECB neplanuoja naudotis TED „eTendering“. I priede pateiktas visų iki 2016 m. balandžio mėn. vidurio TED platforma „eTendering“ pasinaudojusių subjektų sąrašas. Tai, kad sąraše nedaug ES įstaigų ir agentūrų, patvirtina mūsų apklausos išvadas – apie du trečdaliai respondentų retai naudojasi TED platforma „eTendering“ arba ja visai nesinaudoja.

ES institucijoms nelengva įdiegti pasiūlymų teikimo elektroninėmis priemonėmis sistemą, stokojama bendro požiūrio

71

ES finansų reglamento³² 95 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad institucijos ir įstaigos nustato ir taiko bendrus keitimosi informacija elektroniniu būdu su trečiosiomis šalimis, kurios dalyvauja viešųjų pirkimų ir dotacijų procedūrose, standartus. Tikslas – nustatyti „bendrą keitimosi elektroniniais duomenimis vietą“ pareiškėjams, kandidatams ir konkurso dalyviams. 111 straipsnio 2 dalyje nustatyta, jog Komisija turi užtikrinti, kad konkurso dalyviai galėtų įrašyti su konkursu susijusius duomenis ir pateikti bet kokius patvirtinamuosius įrodymus elektronine forma.

72

Komisijoje pasiūlymų teikimo elektroninėmis priemonėmis sistemą pradėta bandyti 2014 m. lapkričio mėn. Sistema dar neįdiegta iki galo, manoma, kad ji pradės veikti 2016 m. liepos mėn.

73

Europos Parlamente dokumentus elektroninėmis priemonėmis galima teikti tik tada, kai sutartys yra mažos vertės. Kai sutartys yra didelės vertės, elektroninėmis priemonėmis teikti dokumentus trukdo tai, kad Parlamento e. pašto sistema neatitinka visų ES finansiniame reglamente nustatytų reikalavimų (žr. 10 langelį). Nuo 2014 m. INLO GD konkurso dalyvius ragina dalį savo pasiūlymų dokumentacijos teikti elektroninėmis priemonėmis, t. y. įrašyti į atminties kortelę.

10 langelis

Dokumentų teikimo elektroninėmis priemonėmis reikalavimai

„[…] techninėmis priemonėmis ir tinkamomis procedūromis užtikrinama, kad elektroniniu būdu priimant pasiūlymus ir prašymus leisti dalyvauti procedūroje:

a)būtų tiksliai nustatyta ekonominės veiklos vykdytojo tapatybė;

b)būtų galima tiksliai nustatyti pasiūlymų ir prašymų leisti dalyvauti procedūroje gavimo laiką ir datą;

c)būtų galima pagrįstai užtikrinti, kad iki nustatytų terminų niekas negalėtų susipažinti su duomenimis, perduotais pagal šiuos reikalavimus;

d)pirmosios prieigos prie gautų duomenų datas galėtų nustatyti arba keisti tik įgaliotieji asmenys;

e)prieigą prie visų pateiktų duomenų skirtingais viešųjų pirkimų procedūros etapais turėtų ir prieigą prieš šių duomenų, kiek to reikia procedūrai vykdyti, galėtų suteikti tik įgaliotieji asmenys;

f)būtų galima pagrįstai užtikrinti galimybę nustatyti bet kokius bandymus pažeisti a–e punktuose nustatytas sąlygas.“

(ES finansinio reglamento taikymo taisyklių 155 straipsnio 2 dalis)

74

Taryba pirmoji iš visų ES institucijų ėmė naudoti dokumentų teikimo elektroninėmis priemonėmis sistemą, tačiau rezultatai buvo nevienodi. Teikti dokumentus elektroninėmis priemonėmis galima nuo 2009 m. gegužės mėn., kai pradėjo veikti speciali svetainė „Consilium tendering“. Tačiau teikti pasiūlymus elektroninėmis priemonėmis buvo neprivaloma – viešųjų pirkimų vadovai galėjo nuspręsti šia galimybe nesinaudoti. Net kai tokia galimybė būdavo, konkurso dalyviams vis tiek buvo leidžiama savo pasiūlymus teikti popierine forma. Pasak Tarybos, elektroninėmis priemonėmis pateikta mažiau nei pusė pasiūlymų. Svetainė „Consilium tendering“ nebenaudojama, o Taryba yra suinteresuota prisijungti prie Komisijos dokumentų teikimo elektroninėmis priemonėmis sistemos.

75

ECB planuoja elektroninio viešojo pirkimo sistemą laipsniškai įdiegti iki 2016 m., kad konkurso dalyviai pasiūlymus galėtų teikti elektroninėmis priemonėmis, naudodamiesi savo naudotojo paskyra (naudotojo vardas ir slaptažodis). Konkurso dalyviams savo pasiūlymus pateikus elektroninėmis priemonėmis, sistema sukurs standartinį unikaliojo identifikatoriaus dokumentą, jį konkurso dalyviai galės išspausdinti, pasirašyti ir pateikti ECB, kaip įrodymą, kad jų pasiūlymas yra tikrai pateiktas ir teisiškai privalomas.

Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su jais nesąžiningai elgtasi, sunku pasiekti, kad būtų greitai išnagrinėti jų skundai ir sumokėta žalos kompensacija

76

Ir ES institucijoms, ir suinteresuotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams svarbu, kad būtų veiksmingų priemonių, kuriomis galėtų naudotis ekonominės veiklos vykdytojai, manantys, kad su jais nesąžiningai elgtasi. Tokiomis priemonėmis didinamas ES institucijų patikimumas ir stiprinamas ekonominės veiklos vykdytojų pasitikėjimas, kad su jais bus sąžiningai elgiamasi, taigi verta stengtis bendradarbiauti su ES institucijomis.

Į viešųjų pirkimų taisykles neįtrauktos teisių gynimo priemonių direktyvų nuostatos, dėl kurių peržiūros procesas būtų veiksmingesnis

77

Teisių gynimo priemonių direktyvose³³ nustatyti bendri standartai, kad būtų užtikrinti greiti ir veiksmingi teisių gynimo būdai, kuriais konkurso dalyviai, manantys, kad sutartys skirtos nesąžiningai, galėtų naudotis visose ES valstybėse narėse. Peržiūrą gali atlikti esamos teisminės institucijos arba administracinės peržiūros institucijos. Kitas būdas − gali būti įsteigtas nepriklausomas specializuotas neteisminis subjektas, kurio sprendimams gali būti taikomas teisminės peržiūros reikalavimas. Šiose direktyvose nustatyta dar viena galimybė – suinteresuotasis ekonominės veiklos vykdytojas peržiūros pirmiausia turėtų reikalauti iš perkančiosios organizacijos, o ne kreiptis į teismus.

78

Kaip ir visos direktyvos, teisių gynimo priemonių direktyvos ES institucijoms tiesiogiai netaikomos. Keli direktyvų elementai įtraukti į ES finansinį reglamentą ir ECB viešųjų pirkimų taisykles, tačiau ne visi. Visų pirma, neįsteigtas joks savarankiškas specializuotas neteisminis peržiūros subjektas, kuris spręstų su ES institucijomis susijusius viešųjų pirkimų klausimus, ir kurio sprendimais remiantis galėtų būti taikoma teisminė peržiūra, nors tokių subjektų atliekamos tarpinės peržiūros ir teisių gynimo priemonių prieš sudarant sutartį procedūrų trukmė trumpesnė³⁴.

79

Atsižvelgiant į teisių gynimo priemonių direktyvas, ES finansiniame reglamente nustatytas penkiolikos kalendorinių dienų status quo laikotarpis iki sutarties pasirašymo. Šis laikotarpis trumpinamas iki dešimties dienų, kai perkančioji organizacija laimėjusiems ir nelaimėjusiems konkurso dalyviams apie savo ketinimą pasirašyti sutartį praneša elektroninėmis priemonėmis³⁵. Jeigu nelaimėję arba nepatenkinti konkurso dalyviai arba kandidatai per status quo laikotarpį pateikia prašymų ar pastabų, perkančioji organizacija gali sustabdyti sutarties pasirašymą ir atlikti papildomą tyrimą. Nelaimėjusiems konkurso dalyviams ši Finansinio reglamento nuostata ne tokia palanki, kaip teisių gynimo priemonių direktyvų nuostatos, pagal kurias, jeigu perkančiajai organizacijai pateikiamas peržiūros prašymas, galimybė sudaryti sutartį savaime sustabdoma³⁶.

80

Iš tikrintų institucijų tik ECB yra įdiegęs patikimą vidaus peržiūros sistemą skundams nagrinėti. Ši apskundimo procedūra aprašyta 11 langelyje.

11 langelis

ECB apskundimo procedūra

ECB viešųjų pirkimų taisyklėmis nelaimėjusiems kandidatams ir (arba) konkurso dalyviams leidžiama pateikti skundą ECB pirkimų priežiūros tarnybai (PPT). PPT – vidaus subjektas, kurį sudaro aukštesniojo lygio vadovai, jiems padeda banko teisės tarnyba. Jeigu PPT mano, kad sprendimu atmesti skundą pateikusio asmens paraišką arba pasiūlymą pažeidžiamos viešųjų pirkimų taisyklės arba bendrieji pirkimų teisės principai, PPT arba nurodo pakartotinai atlikti pirkimų procedūrą ar jos dalis, arba priima galutinį sprendimą. PPT per vieną mėnesį nuo skundo gavimo skundą pateikusiam asmeniui raštu praneša apie savo sprendimą.

Nuo 2007 m. gauti 35 skundai, 2015 m. gruodžio mėn. vienas iš jų dar buvo neišspręstas, šeši – patvirtinti, dvidešimt – atmesti, aštuoni – persiųsti atsakingam viešųjų pirkimų komitetui ir juos pateikę asmenys tolesnių veiksmų nesiėmė.

ES teismuose procesai vyksta ilgai, tariamos žalos kompensacija skiriama retai

81

Bendrojo Teismo, kaip pirmosios instancijos, jurisdikcijai, inter alia, priklauso nagrinėti ir spręsti ekonominės veiklos vykdytojų ieškinius, pateiktus dėl ES institucijų veiksmų arba neveikimo. Per šešerių metų laikotarpį, t. y. 2009–2014 m., Bendrasis Teismas išnagrinėjo 3 419 bylų, iš jų 106 buvo susijusios su ES institucijų viešaisiais pirkimais (3,1 %), vidutiniškai 17,6 bylos per metus³⁷. Išnagrinėjus 106 su viešaisiais pirkimais susijusias bylas, iš viso priimti 123 sprendimai: 66 sprendimai ir 57 nutartys. Pagal ES institucijas ar įstaigas paskirstyti duomenys pateikti 3 lentelėje.

3 lentelė

Bendrojo Teismo sprendimai ir nutartys pagal ES institucijas ir įstaigas

| Sprendimai | Nutartys
Europos Komisija | 41 | 40
Europos Parlamentas | 5 | 4
Taryba | 3 | 3
Europos jūrų saugumo agentūra | 3 |
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas | 2 |
Europos maisto saugos tarnyba | 2 |
Europos vaistų agentūra | 2 |
Europos Centrinis Bankas | 1 | 2
Europos investicijų bankas | 1 |
Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras | 1 |
Europos lyčių lygybės institutas | 1 |
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (Frontex) | 1 |
Europos aplinkos agentūra | 1 |
Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė | 1 | 3
Europolas | 1 |
Europos Audito Rūmai |  | 1
Europos išorės veiksmų tarnyba |  | 1
Vidaus rinkos derinimo tarnyba |  | 1
Europos cheminių medžiagų agentūra |  | 1
Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras |  | 1

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

82

Per nagrinėtą laikotarpį 13 bylų ieškiniai dėl anuliavimo patenkinti, nes buvo nustatyta, kad perkančioji organizacija priėmė neteisėtą spendimą³⁸. Vidutinė Bendrojo Teismo viešųjų pirkimų srities bylų nagrinėjimo (sprendimų priėmimo) trukmė buvo apie 35 mėnesiai.

83

Didžiausia konkurso dalyvių patirta žala – prarastas pelnas, kurį jie būtų gavę, jeigu jiems būtų buvusi skirta sutartis. Per nagrinėtą laikotarpį (2009–2014 m.) nebuvo nė vieno patenkinto ieškinio dėl žalos. Tačiau neseniai priimtuose dar dviejuose sprendimuose³⁹ Bendrasis Teismas nurodė perkančiajai organizacijai sumokėti žalos, kurią ekonominės veiklos vykdytojas patyrė netekęs galimybės gauti sutartį, kompensaciją. Tai galbūt reiškia, kad Bendrasis Teismas tokiais atvejais yra labiau linkęs priteisti žalos atlyginimą.

84

Per nagrinėtą laikotarpį nė viena paraiška dėl laikinųjų apsaugos priemonių nebuvo patenkinta⁴⁰, nė vienas iš 16 ieškinių, kuriuos Teisingumo Teismui ekonominės veiklos vykdytojai pateikė dėl Bendrojo Teismo sprendimų, nebuvo patenkinti. Tačiau viename svarbiausių 2015 m. sprendimų dėl ES institucijų viešųjų pirkimų procedūrų⁴¹ Teisingumo Teismo pirmininko pavaduotojas nustatė, kad, nors patirta žala ir nėra neatitaisoma, atsižvelgiant į pakankamai akivaizdų ir rimtą prima facie nustatytų neteisėtų veiksmų pobūdį, laikinųjų apsaugos priemonių taikymas gali būti pateisinamas. Taigi Teisngumo Teismo pirmininko pavaduotojas palankiai įvertino Bendrojo Teismo naują ir lankstesnį požiūrį į laikinųjų apsaugos priemonių taikymo sąlygas, remiantis veiksminga teisminės apsaugos teise⁴².

Ombudsmenui kelis kartus pavyko rasti draugiškus sprendimus, bet dėl procedūrinių taisyklių viešųjų pirkimų srityje greitai veikti sudėtinga

85

Europos ombudsmenas tiria skundus dėl ES institucijų ir įstaigų netinkamo administravimo, įskaitant skundus dėl viešųjų pirkimų veiklos. Atlikę nuodugnią paiešką ombudsmeno svetainėje, radome šešiasdešimt sprendimų, susijusių su laikotarpiu nuo 2008 m. vasario 18 d.⁴³ iki 2015 m. vasario 17 d.⁴⁴ rengtais viešaisiais pirkimais. Didžioji dalis (34 atvejai) tų šešiasdešimties sprendimų buvo dėl viešųjų pirkimų veiklos, nesusijusios su ES, nemažai jų buvo susiję su ES delegacijomis. Šių šešiasdešimties sprendimų analizė apibendrinta 4 lentelėje.

4 lentelė

Ombudsmeno sprendimai dėl viešųjų pirkimų. Rezultatų apžvalga

Kategorija | Atvejų skaičius | Paaiškinimas
Bendras sprendimų skaičius | 60 | Bendras ombudsmeno svetainėje paskelbtų sprendimų dėl viešųjų pirkimų tema „Sutarčių arba dotacijų skyrimas“ skaičius.
Netinkamo administravimo nenustatyta | 30 | Ombudsmenas nenustatė netinkamo administravimo atvejų.
Įgyvendinti draugiški sprendimai | 8 | Susitarta dėl draugiško sprendimo arba taisomųjų veiksmų ir jie įgyvendinti. Šią kategoriją sudaro šios smulkesnės kategorijos:
Suteikta informacija | 6 | Draugiškas sprendimas buvo toks – pateikta tenkinanti informacija arba paaiškinti motyvai.
Išlaidų apmokėjimas | 1 | Draugiškas sprendimas buvo toks – kompensuotos pagrįstos skundo pateikėjo patirtos išlaidos.
Sprendimas nenurodytas (vyko derybos) | 1 | Vyko derybos dėl draugiško sprendimo, bet rezultatas nežinomas.
Netinkamas administravimas | 20 | Ombudsmenas nustatė, kad bent vienu nagrinėjamo atvejo aspektu netinkamo administravimo būta. Šią kategoriją sudaro šios smulkesnės kategorijos:
Draugiški sprendimai atmesti | 5 | Keturiais iš penkių atvejų susijusi institucija pasiūlytą draugišką sprendimą atmetė.
Draugiškas sprendimas neįmanomas | 13 | Draugiškas sprendimas buvo nebeįmanomas.
Draugiškas sprendimas nebūtinas | 2 | Draugiškas sprendimas buvo nebūtinas, nes skundas nenagrinėtas – procedūra anuliuota arba sprendimo neprireikė, nes jis neturėjo poveikio procedūros rezultatui.
Teisingumo Teismo byla – toliau nenagrinėta | 1 | Ombudsmenas skundo nenagrinėjo, nes jį turėjo nagrinėti Bendrasis Teismas.
Skundo pateikėjas skundą atsiėmė | 1 | Skundo pateikėjas skundą atsiėmė nieko daugiau nepaaiškinęs.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

86

Vidutiniškai nuo bylos pradėjimo iki sprendimo priėmimo prireikdavo dvidešimties mėnesių, ir tai mažiau negu Teismui nagrinėjant bylą (žr. 82 dalį). Tačiau skundas „gali būti pateikiamas tik po to, kai dėl to buvo kreiptasi į atitinkamas institucijas ir įstaigas“⁴⁵, tik tada ombudsmenas gali pradėti tyrimą. Tai reiškia, kad ekonominės veiklos vykdytojas savo skundą pirmiausia turi siųsti susijusiai institucijai ir laukti atsakymo. Dėl to procesas pailgėja ir ombudsmenui iš esmės nelieka galimybių greitai įsikišti, kol sutartis dar nepasirašyta.

87

Ombudsmeno siūlymu susitarus dėl draugiško sprendimo, skundo pateikėjui paprastai būdavo suteikiama informacija arba tinkamai paaiškinti jo pasiūlymo atmetimo motyvai. Nė dėl vieno ombudsmeno tyrimo nebuvo anuliuotas sprendimas dėl sutarties skyrimo ir nė viena ES institucija viešųjų pirkimų procedūros nepradėjo iš naujo. Taisomieji veiksmai nė karto nebuvo susiję su kompensacija, kuri būtų skirta skundo pateikėjui, netekusiam galimybės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ar praradusiam pelną. Vieną kartą skundo pateikėjui buvo kompensuotos dalyvaujant viešųjų pirkimų procedūroje jo patirtos išlaidos. Ombudsmenas imasi aktyvių veiksmų ir į savo sprendimus įtraukia „papildomas pastabas“, t. y. rekomendacijas, kuriomis siekiama ES institucijas paraginti ateityje keisti savo praktiką. „Papildomų pastabų“ pavyzdžių pateikta 12 langelyje.

Europos Parlamento Peticijų komitetas nepriima peticijų dėl ES institucijų

88

Teisė teikti peticiją – viena pagrindinių Europos piliečių teisių⁴⁶. Bet kuris pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis Europos Sąjungoje arba turintis joje registruotą biurą, turi teisę teikti peticijas Europos Parlamentui. Tačiau Europos Parlamento Peticijų komitetas savo peticijų portale nurodė, kad peticijos dėl ES institucijų netinkamo administravimo atvejų yra nepriimtinos: „Peticijos nepriimtinumas […] Atkreipiame dėmesį, kad klausimai dėl netinkamo administravimo ES institucijose ar įstaigose turėtų būti teikiami Europos ombudsmenui“. Taigi jis atmetė peticijas dėl tariamai netinkamo administravimo, susijusio su ES institucijų viešaisiais pirkimais.

12 langelis

Ombudsmeno papildomų pastabų pavyzdys

„Atsižvelgiant į sutarties sąlygas, ateityje, kai rangovai klaus, ar jų sutartis bus pratęsta, Leidinių biuras bent galėtų nurodyti apytikslį terminą, per kurį ketina priimti spendimą.“ (Europos ombudsmeno sprendimas, kuriuo baigiamas nagrinėti skundas Nr. 1922/2010/(VIK)ER dėl Europos Sąjungos leidinių biuro (2013 12 19))

„Tokiais atvejais, kaip šis, kai anuliavusi konkursą ES delegacija pasirenka rengti derybas ir į jas pakviečia kelis iš pirminių konkurso dalyvių, delegacijai patariama apie tai atvirai ir aktyviai informuoti nepakviestus konkurso dalyvius. Taip būtų dar labiau stiprinamas suvokimas, kad ES delegacijų rengiami konkursai būna teisėti ir skaidrūs.“ (Europos ombudsmeno sprendimas, kuriuo baigiamas nagrinėti skundas Nr. 1325/2011/VL dėl Europos Komisijos (2013 05 17))

„Atsižvelgiant į šiuo atveju kilusią sumaištį dėl vartojamų terminų ir siekiant ateityje išvengti kokių nors galimų nesusipratimų, ombudsmenas mano, kad būtų naudinga Komisiją paraginti peržiūrėti savo dėl viešųjų pirkimų procedūrų teikiamą dokumentaciją ir užtikrinti, kad ji būtų pakankamai tiksli, terminų požiūriu nuosekli, taip pat užtikrinti, kad konkurso dalyviai būtų aiškiai ir vienareikšmiškai informuoti apie tinkamumo sąlygas, susijusias su jų veiklos vieta, įsteigimu, registracija ar pilietybe. Taip pat būtų naudinga, jeigu, atsižvelgdama į šią peržiūrą, Komisija galėtų užtikrinti, kad viešųjų pirkimų procese būtų aiškiai apibrėžti tokie pagrindiniai terminai, tai turėtų būti padaryta pačiame skelbime apie pirkimą arba dokumente, kuriame daroma aiški nuoroda į pirkimą ir kuris lengvai gaunamas.“ (Europos ombudsmeno sprendimas, kuriuo baigiamas nagrinėti skundas Nr. 920/2010/VIK dėl Europos Komisijos (2011 07 18))

IV skirsnis. Sistemingai nereikalaujama užtikrinti rezultatų skaidrumo ir tarpusavio mokymosi

Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatus gauti taip, kad biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija ir plačioji visuomenė galėtų juos veiksmingai stebėti

89

Vienas iš veiksmingiausių būdų kovoti su korupcija ir piktnaudžiavimu viešųjų pirkimų srityje, taip pat užkirsti kelią nepagrįstam konkurencijos ribojimui – didinti procesų ir procedūrų skaidrumą. Skaidrumas svarbus ne tik ekonominės veiklos vykdytojams, bet ir biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai ir plačiajai visuomenei, nes jos, stebėdamos viešųjų pirkimų veiklą, gali padėti gerinti ES institucijų veiklą.

Kad stebėsena būtų veiksminga, suderinta informacija internete turi būti skelbiama vienoje vietoje

90

Kad suinteresuotosios šalys galėtų veiksmingai stebėti, internete vienoje vietoje turi būti teikiama ir nuolat atnaujinama ši būtiniausia informacija apie kiekvieną ES institucijos pasirašytą sutartį, kurios vertė viršija 15 000 eurų:

a)sutarties dalykas;

b)sutarties rūšis;

c)sutarties vertė;

d)sutarties trukmė;

e)viešųjų pirkimo procedūrų rūšis (jeigu rengta derybų procedūra be išankstinio skelbimo apie pirkimą, šį pasirinkimą reikia pagrįsti);

f)sutarties skyrimo kriterijai ir jų korekciniai koeficientai;

g)gautų pasiūlymų skaičius ir pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta priimant sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičius (išskaidytas pagal valstybes nares ir (arba) trečiąsias šalis, taip pat reikia nurodyti MVĮ pateiktų pasiūlymų skaičių);

h)konkurso laimėtojo pavadinimas (vardas ir pavardė) ir adresas, taip pat informacija apie tai, ar konkurso laimėtojas yra MVĮ;

i)kokią dalį sutarties subrangos pagrindu greičiausiai vykdys trečiosios šalys.

91

Tokioje su ES sutartimis susijusios informacijos saugykloje taip pat reikėtų pateikti atitinkamus kitų dokumentų (pavyzdžiui, pirkimo dokumentų, skelbimų TED, pasirašytų sutarčių kopijų) saitus.

Informacija teikiama suskaidyta

92

Dabar nėra jokių priemonių, kuriomis naudojantis būtų galima gauti bendrą ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatų apžvalgą. Informacija teikiama suskaidyta ir dažniausiai nesuderinta. Ne visas užbaigtas viešųjų pirkimų procedūras galima rasti TED, nes ne visais atvejais privaloma skelbti apie sutarties skyrimą. Į TED įtrauktų procedūrų ieškoti sunku, nes paieškos rezultatai ne visuomet yra pakankami (žr. 63–65 dalis). TED platforma „eTendering“ naudojasi ne visos ES institucijos. Be to, kelios institucijos, pasibaigus pasiūlymų teikimo terminui, nebesuteikia galimybės konkurso dokumentus atsisiųsti iš platformos.

93

Europos Parlamentas savo svetainėje kasmet skelbia išsamų visų savo rangovų, su kuriais sudarytų sutarčių vertė yra didesnė nei 15 000 eurų, sąrašą. Sąraše nurodomas rangovo pavadinimas (vardas ir pavardė) ir adresas, sutarties rūšis ir dalykas, trukmė, vertė, rengta procedūra ir atitinkamas generalinis direktoratas. Sąrašas įtraukiamas į metinę Europos Parlamento skirtų sutarčių ataskaitą. Sąraše pateikiama informacija yra išsamesnė ir detalesnė negu kitų institucijų, kuriose atlikome auditą, skelbiama konsoliduota informacija, be to, informacijos pateikiama daugiau negu atsižvelgiant į ES finansiniame reglamente nustatytus skaidrumo reikalavimus.

94

Kadangi Komisijoje viešųjų pirkimų veikla yra decentralizuota, už ją atsiskaitoma įvairių generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose, tačiau tai daroma standartizuotai. Bet į vieną visos Komisijos lygmens ataskaitą įtraukiama ne visa įvairiose metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija. Komisijos lygmeniu, į savo metinę apibendrinamąją ataskaitą, kurioje pateikiami valdymo srities rezultatai, Komisija įtraukia derybų procedūrų analitinę ataskaitą. Komisijos finansinio skaidrumo sistema parengta taip, kad būtų teikiama informacija apie ES lėšų gavėjus. Tačiau neįtraukiama jokia informacija apie viešųjų pirkimų procedūrų, kurias įvykdžius buvo skirtos sutartys, rūšį.

95

ECB savo svetainėje skelbia sutarčių, kurių vertė didesnė nei 50 000 eurų ir kurios skirtos neskelbiant apie pirkimą, metinius sąrašus. Sąrašuose nurodomas rangovų, kuriems skirtos sutartys, pavadinimas (vardas ir pavardė), sutarčių dalykas, numatyta sutarčių vertė, taip pat nurodoma, ar sutartis ilgesnė nei dvylikos mėnesių. TED skelbiamus senus skelbimus apie pirkimą ir skelbimus apie sutarties skelbimą bei savanoriškai skelbiamus skelbimus apie pirkimą galima centralizuotai rasti archyvų dalyje.

96

Saugioje Tarybos viešųjų pirkimų svetainėje, skirtoje didesnės nei 60 000 eurų vertės sutartims, buvo paieškos funkcija, kuria naudojantis buvo galima ieškoti ne tik tebegaliojančių, bet ir nebegaliojančių arba panaikintų kvietimų dalyvauti konkurse. Mums bandant tą paieškos funkciją, vis dėlto ne apie visus nebegaliojančius kvietimus dalyvauti konkurse pavyko gauti informacijos. TED buvo skelbiami metiniai sutarčių, kurių atžvilgiu nebuvo jokio konkretaus skelbimo apie sutarties skyrimą, sąrašai. Tačiau Tarybos svetainėje nebuvo pateiktas tų sąrašų saitas.

97

Leidinių biuro tvarkomame ES atvirųjų duomenų portale pateikti su viešaisiais pirkimais susiję duomenų rinkiniai. Išsamiausi duomenų rinkiniai yra tiesiogiai susiję su TED. Šiems duomenų rinkiniams būdingos tokios pat problemos kaip ir aprašytosios 63 ir 64 dalyse, t. y. juose ne visuomet pateikiami pakankami rezultatai ir kartais pateikiami neišsamūs duomenys.

Nepakankamai mokomasi iš geriausios patirties

98

Kadangi ES institucijų viešieji pirkimai iš esmės necentralizuoti, įvairioms organizacijoms bendradarbiaujant, tam tikrus dalykus būtų galima patobulinti, nes vyktų tarpusavio mokymasis, būtų dalijamasi patirtimi. Pastebėjome, kad įvairios institucijos gana aktyviai bendradarbiauja ir keičiasi patirtimi, o kai institucijos didesnės, bendradarbiauja įvairūs jų viešųjų pirkimų skyriai. Rengiamos tarpinstitucinės viešųjų pirkimų procedūros. Yra kanalų, kuriais galima užduoti klausimus ir rengti diskusijas.

99

Atlikdamos tarpusavio vertinimus, dalyvaujančios organizacijos struktūrizuotai keičiasi gerąja patirtimi. ES viešųjų pirkimų srityje ši priemonė dar netaikyta. Europos statistikos sistema⁴⁷ – puikus pavyzdys, kaip dėl tarpusavio vertinimo tam tikras sritis galima patobulinti. Tikrindamas sumokėtas sumas, JRC periodiškai atlieka savo viešųjų pirkimų bylų baigiamąjį patikrinimą. Šių baigiamųjų patikrinimų struktūra šiek tiek panaši į tarpusavio vertinimo struktūrą⁴⁸.

9Žr., pavyzdžiui, naujausios Audito Rūmų 2014 finansinių metų metinės biudžeto vykdymo ataskaitos su institucijų atsakymais (OL L 373, 2015 11 10) 1.29 dalį.

10Su tiesioginiu valdymu susijusių klaidų dažniausiai pasitaikė teikiant iš ES biudžeto finansuojamas dotacijas.

11Žr. mūsų Specialiąją ataskaitą Nr. 10/2015 „Pastangas spręsti viešųjų pirkimų iš ES sanglaudai skiriamų lėšų problemas reikėtų intensyvinti“, visų pirma jos 19–24 dalis ir 1 lentelę, kurioje nurodytos klaidų rūšys. Vertinant valstybėse narėse sanglaudai skirtomis lėšomis įsigytus darbus, prekes ir paslaugas, nustatyta, kad pirktos kelių tiesybos paslaugos arba nuotekų valymo įrenginiai, nors paprastai į ES institucijų viešųjų pirkimų portfelį tai neįtraukiama (http://eca.europa.eu).

12Žr. 9 dalį.

13Dažniausiai tai derybų procedūros, kai dėl techninių ar meninių priežasčių arba išimtinių teisių apsaugos sutartis galėjo būti skiriama tik konkrečiam ekonominės veiklos vykdytojui.

14Žr. Nuomonės 8 dalį (OL C52, 2015 2 13, p. 1).

15ES finansinio reglamento 96 straipsnyje „Geras administravimas“, inter alia, nustatyta, kad institucija turi prašyti, kad pareiškėjas arba konkurso dalyvis pateiktų trūkstamą informaciją arba paaiškintų patvirtinamuosius dokumentus, jeigu padaryta akivaizdžių rašybos klaidų.

16Žr. 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos 2 konstatuojamąją dalį.

17Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD savo pranešimuose galimiems konkurso dalyviams pabrėžia, kad MVĮ itin kviečiamos dalyvauti. MVĮ raginamos pasiūlymus teikti po vieną, sudarius konsorciumą arba veikiant kaip subrangovas.

18Žr. 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos 40 straipsnį.

19ECB viešųjų pirkimų taisyklėse preliminarios rinkos konsultacijos nepaminėtos.

20Žr. 2007 m. rugsėjo 5 d. Komisijos komunikatą (COM(2007) 501 final) dėl Komisijos tarnybų įkurdinimo Briuselyje ir Liuksemburge politikos, visų pirma jo skirsnį „Didesnė rinkos konkurencija: patobulinta pastatų pirkimo ir nuomos metodika“.

21ECB taisyklėse nustatyta, kad pirkimo procedūros vykdomos anglų kalba, išskyrus atvejus, kai dėl išimtinių aplinkybių, susijusių su procedūra arba sutarties dalyku, būtina vartoti kitas kalbas.

22Žr. Komisijos užsakymu išorė konsultantų 2014 m. vasario mėn. parengtą tyrimą „SMEs’ access to public procurement markets and aggregation of demand in the EU“ („MVĮ galimybės patekti į viešųjų pirkimų rinką ir paklausos telkimas ES“).

23Kitaip negu atviras, ribotas konkursas rengiamas dviem etapais. Pirmajame etape bet kuris susidomėjęs ekonominės veiklos vykdytojas gali prašyti leisti dalyvauti konkurse, bet teikti pasiūlymą gali tik atitikusieji atrankos kriterijus.

24OL L 148, 2007 7 2, p. 1, žr. 21 dalį.

25Sutartiniai ryšiai su ekonominės veiklos vykdytoju gali trukti ilgiau negu ketverius metus, nes pagal preliminariąją sutartį sudarytų atskirų sutarčių trukmė nebūtinai turi sutapti su tos preliminariosios sutarties trukme.

26http://europa.eu/about-eu/index_lt.htm

27http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_lt.htm

28„Procurement And Grants for European Union external actions – A Practical Guide“ (Praktinės gairės, 2014 m. Europos Sąjungos išorės veiksmų dotacijos ir sutarčių sudarymas).

29http://ted.europa.eu

30„Review of the functioning of the CPV Codes/System“ („BVPŽ kodų ir sistemos veikimo apžvalga“), 2012 m. gruodžio mėn., parengta Vidaus rinkos ir paslaugų GD užsakymu.

31Be to, TED platforma „eTendering“ taip pat suteikiama prieiga prie mažesnės vertės skelbimų apie pirkimą, jeigu tik perkančioji organizacija nusprendžia apie tai skelbti.

32Galioja nuo 2012 m. spalio mėn.

33Su viešaisiais pirkimais susijusios teisių gynimo priemonės nustatytos dviejose direktyvose: 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo (OL L 395, 1989 12 30, p. 33), skirtoje viešajam sektoriui; ir 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyvoje 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (OL L 76, 1992 3 23, p. 14), skirtoje viešųjų paslaugų sektoriui. Abi direktyvos iš dalies pakeistos 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/66/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 89/665/EEB ir 92/13/EEB dėl viešųjų sutarčių skyrimo peržiūros procedūrų veiksmingumo didinimo (OL L 335, 2007 12 20, p. 31).

34Žr. Komisijos galutinę tyrimo ataskaitą „Economic efficiency and legal effectiveness of review and remedies procedures for public contracts“ („Ekonominis ir teisinis viešųjų sutarčių skyrimo peržiūros ir teisių gynimo procedūrų veiksmingumas“), 2015 m. balandžio mėn., p. 137.

35Status quo laikotarpis netaikomas specialiosioms sutartims, grindžiamoms preliminariosiomis sutartimis, ir išimtinei derybų procedūrai, nustatytai taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalyje (išskyrus 134 straipsnio 1 dalies b punktą (galimas tik vienas veiklos vykdytojas)). Status quo laikotarpis netaikomas ir tada, kai pateiktas tik vienas pasiūlymas.

36Sustabdymas negali pasibaigti, jeigu nepasibaigęs bent dešimties kalendorinių dienų laikotarpis, kuris pradedamas skaičiuoti nuo kitos dienos po to, kai perkančioji organizacija išsiunčia atsakymą.

37Palyginus su viešaisiais pirkimais susijusių bylų ir TED svetainėje paskelbtų ES institucijų ir įstaigų priimtų sprendimų dėl sutarties skyrimo skaičių, galima daryti išvadą, kad Bendrojo Teismo bylų ir ES institucijų bei įstaigų įvykdytų viešųjų pirkimų procedūrų santykis yra mažesnis nei 1 %. Šis rodiklis mažesnis už nustatytąjį valstybėse narėse; jose, remiantis 2013 m. metine viešųjų pirkimų įgyvendinimo ataskaita (Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2014) 262 final, 2014 m. rugpjūčio 1 d., p. 26), peržiūros procedūrų ir bendro viešųjų pirkimų procedūrų skaičiaus santykis svyruoja nuo 2 iki 12,3 %.

38Jau nusistovėjusi teismų praktika, kad, kalbant apie veiksnius, į kuriuos reikia atsižvelgti skiriant sutartį, ES institucijos turi plačią veiksmų laisvę. Bendrojo Teismo atliekama peržiūra turi būti susijusi tik su patikrinimu, ar laikytasi taisyklių, kuriomis nustatoma procedūra, ir pareiškimo motyvo, ar faktai teisingi ir ar nėra akivaizdžios vertinimo klaidos, ar nepiktnaudžiauta įgaliojimais. Dešimtyje iš trylikos bylų sprendimas buvo anuliuotas dėl to, kad perkančioji organizacija nevykdė savo pareigos nurodyti motyvus.

392015 m. spalio 7 d. Sprendimas European Dynamics prieš Vidaus rinkos derinimo tarnybą, T-299/11(šiuo metu nagrinėjamas apeliacinis skundas byloje C-677/15 P) ir 2015 m. spalio 29 d. Sprendimas Vanbreda Risk & Benefits prieš Komisiją, T-199/14.

40Išskyrus vieną nutartį, kuri vėliau, ją apskundus, panaikinta. Be to, dar dviem atvejais perkančioji organizacija, nelaukdama Bendrojo Teismo sprendimo, viešųjų pirkimų procedūrą pripažino negaliojančia.

412015 m. balandžio 23 d. Sprendimas Europos Komisija prieš Vanbreda Risk & Benefits, C-35/15 P(R).

42Tačiau nagrinėjamu atveju pirmininko pavaduotojas atmetė prašymą dėl laikinų priemonių, kadangi manė, jog Komisija laikėsi neveikimo termino prieš sutarties pasirašymą, o sutartis buvo sudaryta ilgą laiką prieš pateikiant prašymą dėl laikinųjų priemonių.

43Buvo priimtas pirmas sprendimas dėl viešųjų pirkimų, jo tema buvo „Sutarčių arba dotacijų skyrimas“.

44Per šį septynerių metų laikotarpį ombudsmenas gavo 86 priimtinus skundus dėl konkursų. Dėl jų priimti šešiasdešimt sprendimų, kuriuos galima rasti interneto duomenų bazėje, 22 atvejais ombudsmenas nerado priežasčių tyrimui pradėti, keturis skundus atsiėmė patys skundų pateikėjai.

45Žr. 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimo dėl Ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų 2 straipsnio 4 dalį (OL L 113, 1994 5 4, p. 15).

46Žr. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį.

47Žr. mūsų Specialiąją ataskaitą Nr. 12/2012 „Ar Komisija ir Eurostatas pagerino patikimos ir įtikimos Europos statistikos rengimo procesą?“ (http://eca.europa.eu).

482014 m. buvo atlikti tokie 55 viešųjų pirkimų bylų patikrinimai. Šie patikrinimai buvo susiję su taisyklių ir reikalavimų laikymusi. Juos atliko devynios grupės po tris darbuotojus, kad būtų aprėpti visi įvairiose vietovėse įsteigti JRC padaliniai. Kontrolieriai buvo iš įvairių padalinių ir vietovių. Kiekviena grupė turėjo paskirtą grupės vadovą. Visos grupės naudojo tuos pačius išsamius kontrolinius sąrašus ir rengė standartizuotas ataskaitas.

Išvados ir rekomendacijos

100

ES viešieji pirkimai reglamentuojami nuostatomis, kuriomis siekiama pašalinti kliūtis ir nediskriminuojant bei skaidriai atverti rinkas, kad būtų skatinama konkurencija. Viešųjų pirkimų tikslas – viešojo sektoriaus institucijoms padidinti galimų rangovų pasirinkimą, kad būtų gauta didesnė ekonominė nauda, kartu įmonėms teikiant rinkos galimybių.

101

Audito Rūmai daro išvadą, kad ES institucijos gali padaryti daugiau, kad palengvintų galimybę dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose.

102

ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, be to, jos turi gerų darbuotojų, gebančių kontroliuoti klaidų ir pažeidimų riziką. Savo metiniame patikinimo pareiškime nustatėme kelias dideles ES institucijų tiesiogiai valdomų sandorių klaidas, susijusias su viešaisiais pirkimais. Apie kelis įtartinus atvejus pranešta OLAF, tuo remiantis galima manyti, kad sunkių pažeidimų ir sukčiavimo atvejų šioje srityje esama nedaug (žr. 15–22 dalis).

103

Kad galėtų stebėti galimybes dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose ir patvirtinti, kad tokių galimybių esama, ES institucijos turi turėti informacijos apie ekonominės veiklos vykdytojų dalyvavimo jų viešuosiuose pirkimuose lygį. Dauguma ES institucijų dalyvavimo jų viešųjų pirkimų konkursuose lygio nevertina sistemingai. Iš visų mūsų tikrintų institucijų, statistiką apie tai renka tik Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras. Kitos laikosi minimalaus reikalavimo TED teikiamuose skelbimuose apie sutarties skyrimą nurodyti gautų pasiūlymų skaičių (žr. 23–25 dalis).

1 rekomendacija

Kad būtų galima paprasčiau stebėti galimybes dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose, visos ES institucijos turėtų rinkti ir analizuoti duomenis apie kiekvieną atskirą procedūrą ir apie kiekvienos rūšies procedūras – ne tik pradinį gautų pasiūlymų bei prašymų dalyvauti skaičių, bet ir pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičių.

Tikslinė įgyvendinimo data – nuo 2017 m.

104

2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles ES institucijos nesudarė galimybių lengviau dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai padaryti supaprastindamos taisykles ir kuo geriau išaiškindamos „pilkąsias“ sritis (žr. 26–35 dalis):

a)ES finansinis reglamentas ir jo taikymo taisyklės nebuvo konsoliduoti į vieną dokumentą, taigi tai tebėra nepagrįstai sudėtingas teisės aktas;

b)ne visada aiškiai nurodyta ar paaiškinta, kur nukrypta nuo naujosios viešųjų pirkimų direktyvos;

c)aiškiai neskatinamas mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas;

d)nepaaiškinta, kaip žvalgyti rinką, kai norima sudaryti pastatų sutartis;

e)tik ECB savo viešųjų pirkimų taisyklėse nustatė viešųjų pirkimų procedūroms taikytiną kalbų vartojimo tvarką.

2 rekomendacija

Rengdamasi būsimam 2016 m. ES finansinio reglamento persvarstymui, Komisija turėtų pasiūlyti bendrą viešųjų pirkimų taisyklių sąvadą. Jame turėtų būti aiškiai skatinamas mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas. Be to, reikėtų įtraukti taisykles dėl rinkos žvalgymo prieš sudarant pastatų sutartis ir dėl viešųjų pirkimų procedūroms taikytinos kalbų vartojimo tvarkos. Reikėtų pagrįsti atvejus, kai nukrypta nuo 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos.

Tikslinė įgyvendinimo data – 2017 m., persvarsčius ES finansinį reglamentą.

105

Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo skatinama kuo platesnė konkurencija. Dauguma ES institucijų nesilaikė politikos, kad, prieš padedant oficialią viešųjų pirkimų procedūrą, reikėtų rengti preliminarias rinkos konsultacijas. Tokios konsultacijos – svarbi priemonė galimiems konkurso dalyviams informuoti ir konkurso dokumentuose nustatytiniems reikalavimams optimizuoti. ES institucijos privalo dirbtinai neskaidyti pirkimo, kad išvengtų poreikio taikyti konkurencingesnę procedūrą. Tačiau sutartis suskaidžius į dalis ir apie jas paskelbus vienu metu, galima pagerinti galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, visų pirma MVĮ. ES institucijos šia galimybe nepakankamai naudojosi (žr. 37–55 dalis).

3 rekomendacija

Jei įmanoma, ES institucijos turėtų aktyviai rengti preliminarias rinkos konsultacijas, kad pasirengtų viešųjų pirkimų procedūrai ir apie savo viešųjų pirkimų planus ir reikalavimus informuotų ekonominės veiklos vykdytojus.

Tikslinė įgyvendinimo data – nedelsiant.

4 rekomendacija

Kai tik įmanoma, ES institucijos sutartis turėtų skaidyti į mažesnes dalis, kad jų viešuosiuose pirkimuose būtų kuo daugiau dalyvių.

Tikslinė įgyvendinimo data – nedelsiant.

106

Dėl be reikalo nustatytų kliūčių galimiems konkurso dalyviams, norintiems sužinoti apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus ir dalyvauti juose, kyla sunkumų. ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima internete. Esama informacija yra fragmentiška, pateikta daugelyje įvairių svetainių. TED (Elektroninio konkursų dienraščio) paieškos funkcija ne visuomet davė pakankamai gerų rezultatų. Priemonės, kuriomis naudojantis pasiūlymus būtų galima teikti elektroniniu būdu, nėra išsamiai ir vienodai išplėtotos (ž. 56–75 dalis).

5 rekomendacija

ES institucijos turėtų internete sukurti bendrą vieno langelio principu veikiančią savo viešiesiems pirkimams skirtą svetainę, kad ekonominės veiklos vykdytojai vienoje vietoje rastų visą aktualią informaciją ir galėtų per tą svetainę palaikyti ryšį su ES institucijomis. Viešųjų pirkimų procedūros, įskaitant informaciją apie taikomas taisykles, verslo galimybes, atitinkamus viešųjų pirkimų dokumentus, pasiūlymų teikimą, tai pat visas kitas institucijų ir ekonominės veiklos vykdytojų susirašinėjimas turėtų vykti vieno langelio principu veikiančioje svetainėje.

Tikslinė įgyvendinimo data – 2018 m.

107

Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su jais nesąžiningai elgtasi, sunku pasiekti, kad jų skundai būtų greitai išnagrinėti ir būtų sumokėta žalos kompensacija. Tik ECB yra įdiegęs patikimą vidaus skundų nagrinėjimo sistemą (žr. 76–88 dalis).

6 rekomendacija

Komisija turėtų pasiūlyti ES finansinio reglamento pakeitimus, kaip būtų galima greitai išnagrinėti ekonominės veiklos vykdytojų, manančių, kad su jais neteisingai pasielgta, skundus. Ši peržiūra turėtų būti atliekama prieš ekonominės veiklos vykdytojams kreipiantis į ES ombudsmeną ar ES Teismus.

Tikslinė įgyvendinimo data – 2017 m., persvarsčius ES finansinį reglamentą.

108

Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatus gauti taip, kad biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija ir plačioji visuomenė galėtų veiksmingai juos stebėti, taip didinant skaidrumą ir skatinant pasitikėjimą. Tokia informacija teikiama tik suskaidyta ir, dažniausiai, nesuderinta (žr. 89–97 dalis). OLAF ataskaitos rengiamos taip, kad nėra galimybių vertinti tam tikro laikotarpio tendencijų (žr. 16 ir 17 dalis).

7 rekomendacija

Kad būtų galimas veiksmingas ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos ex post stebėjimas, institucijos turėtų įsteigti vieną viešą su jų viešųjų pirkimų veikla susijusios informacijos saugyklą, kuri galėtų būtų plėtojama kaip TED „eTendering“ dalis.

Tikslinė įgyvendinimo data – 2018 m.

8 rekomendacija

OLAF turėtų tobulinti savo bylų valdymo sistemą ir teikti ataskaitas bei statistinius duomenis apie tiriamus įvairių rūšių pažeidimus ir tų tyrimų rezultatus.

Tikslinė įgyvendinimo data – 2017 m.

109

Kadangi ES institucijų viešųjų pirkimų veikla iš esmės necentralizuota, institucijoms bendradarbiaujant, tam tikrus dalykus būtų galima patobulinti, nes vyktų tarpusavio mokymasis, būtų dalijamasi patirtimi. Pastebėjome, kad įvairios institucijos gana aktyviai bendradarbiauja ir keičiasi patirtimi, o kai institucijos didesnės, bendradarbiauja įvairūs jų viešųjų pirkimų skyriai. Tačiau nebuvo rengti tarpusavio vertinimai, nors tai pažangiausia struktūrizuoto keitimosi geriausia patirtimi priemonė (žr. 98 ir 99 dalis).

9 rekomendacija

ES institucijos turėtų vykdyti tarpusavio vertinimą, tarpusavio mokymosi veiklą ir keistis geriausia viešųjų pirkimų srities patirtimi.

Tikslinė įgyvendinimo data – pirmoji tarpusavio peržiūra turėtų prasidėti 2018 m.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Baudilio TOMÉ MUGURUZA, 2016 m. gegužės 24 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Priedai

I priedas

TED „e-Tendering“ naudotojai (2016 m. balandžio mėn)

Europos Parlamento Komunikacijos GD

Europos Parlamento Infrastruktūros ir logistikos GD

Europos Parlamento Naujovių ir technologinės pagalbos GD

Europos Sąjungos Taryba

Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD

Europos Komisijos Biudžeto GD

Europos Komisijos Komunikacijos GD

Europos Komisijos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD

Europos Komisijos Aplinkos GD ir Klimato politikos GD

Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD

Europos Komisijos Energetikos GD

Europos Komisijos Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos GD

Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos GD

Europos Komisijos Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD

Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD

Europos Komisijos Informatikos GD

Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD

Europos Komisijos Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD

Europos Komisijos Teisingumo ir vartotojų reikalų GD

Europos Komisijos Mobilumo ir transporto GD

Europos Komisijos Regioninės ir miestų politikos GD

Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD

Europos Komisijos Prekybos GD

Jungtinis tyrimų centras

Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje

Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge

Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga (EASME)

Europos Audito Rūmai

Europos investicijų bankas

Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)

Eurostatas

Europos Sąjungos leidinių biuras

EUROJUSTAS

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (Frontex)

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC)

Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA)

Europos gynybos agentūra (EGA)

Europos aplinkos agentūra (EAA)

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA)

Europos maisto saugos tarnyba (EFSA)

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA)

Europos vaistų agentūra (EMA)

Europos policijos biuras (Europolas)

Europos geležinkelių agentūra (ERA)

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA)

Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA)

Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė (F4E)

Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir dizainas) (OHIM)

II priedas

Apibendrinti apklausos rezultatai

Aplinkybės

Rengiantis atlikti ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos auditą manyta, kad, norint susidaryti platesnį vaizdą, būtų naudinga įtraukti mažesnių ES įstaigų nuomonę ir požiūrį į viešųjų pirkimų procesus. Klausimynas buvo nusiųstas 47 tokioms įstaigoms, atsakymus pateikė 85 %.

I. Viešųjų pirkimų politika

01

Viešųjų pirkimų politika – svarbi, nes iš jos galima suprasti, kuo grindžiama ES institucijų viešųjų pirkimų praktika. Ši politika itin svarbi tuo požiūriu, kad reikia lengvinti galimybes dalyvauti viešųjų pirkimų procese ir formuoti pasitikėjimą, nes dėl šios politikos gerėja perkančiųjų organizacijų atskaitomybė ir skatinamas pasitikėjimas tų, kas suinteresuoti teikti pasiūlymus.

02

Trys pagrindiniai agentūrų, bendrųjų įmonių ir kitų ES institucijų nurodyti prioritetai (mažėjančios svarbos tvarka) yra šie: pasiekti, kad kainos ir kokybės santykis būtų kuo geresnis, užtikrinti nešališkumą ir paprastinti administravimą.

03

Paklausti, ar jų įstaigoje patvirtinta viešųjų pirkimų politika, dauguma respondentų (57 %) atsakė teigiamai. Tačiau likę respondentai (43 %) nurodė, kad jų įstaigoje tokia politika nėra patvirtinta.

04

Kalbant apie viešą skelbimą, 56 % respondentų atsakė, kad jų politika skelbiama viešai.

II. Viešųjų pirkimų procedūros paprastinimas

01

Pasiekti, kad viešieji pirkimai būtų paprastesni, sumažėtų su jais siejama našta, galima įvairiais būdais – teikti rekomendacijas dėl viešųjų pirkimų metodų, naudoti e. viešųjų pirkimų priemones, stebėti dalyvavimą ar rengti rinkos konsultacijas.

02

Paklausti, ar viešųjų pirkimų darbuotojams teikė dokumentus, kuriuose būtų pateiktos viešųjų pirkimų metodų pasirinkimo rekomendacijos, dauguma (60 %) respondentų atsakė, kad taikė šią praktiką.

03

Komisija pripažįsta, kad e. viešasis pirkimas – pagrindinė priemonė, kuria būtų galima pasiekti, kad viešieji pirkimai taptų lengvesni. Be kitų dalykų, tai apima pasiūlymų teikimą elektroninėmis priemonėmis, elektroninius konkursus ir elektroninį sutarčių pasirašymą. Tačiau šiomis priemonėmis naudojasi tik 35 % respondentų.

III. Rinkos konsultacijos

01

Prieš pradedant konkurso procesą, labai svarbu surengti rinkos konsultacijas, kad būtų susipažinta su rinka ir pasirengta sėkmingam konkurso procesui. Tačiau beveik pusė apklausoje dalyvavusių agentūrų nerengė rinkos konsultacijų arba jas rengė retai. Šiuo atžvilgiu, taip pat svarbu naudoti rinkos konsultacijų formas, bet jas naudojo tik trys respondentai.

02

Etapas iki paties konkurso taip pat galbūt būtų lengvesnis, jeigu būtų stebimas dalyvavimas ir sudarinėjami tiekėjų sąrašai. 15 % respondentų teigė sudarinėję tiekėjų sąrašus, daugiau kaip 75 % teigė stebėję vidutinį dalyvavimą.

IV. Dalyvavimas

01

Iš pat pradžių respondentams nekilo kokių nors didesnių problemų dėl dalyvavimo, bet jie vis tiek siekė, kad dalyvių būtų daugiau. Respondentai nurodė šias su dalyvavimu susijusias problemas: menka konkurencija, sudėtingi teisės aktai ir tai, kad vietos rinkos dažnai būna per mažos.

02

Siekdami atsižvelgti į šių problemų neigiamą poveikį dalyvavimui, respondentai savo darbuotojams parengė etikos rekomendacijas, tuo norėdami supaprastinti savo administracinius procesus ir standartizuoti reikalavimus.

V. Skaidrumas

01

Norint užtikrinti nešališkumą – tai vienas iš viešųjų pirkimų prioritetų – svarbiausia yra skaidrumas.

02

Atskleidus informaciją apie patronuojamąsias ir patronuojančiąsias bendroves, procesas būtų skaidresnis; 94 % respondentų sutiko, kad tai turėtų būti privaloma.

03

Beveik pusė respondentų (47 %) dar vis neskelbia savo viešųjų pirkimų politikos.

Europos Parlamento atsakymai

38

Preliminarių rinkos konsultacijų tvarką išaiškinantis teisinis pagrindas įtrauktas tik atlikus dalinius Finansinio reglamento (FR) bei taikymo taisyklių pakeitimus ir įsigaliojo 2016 m. sausio 1 d. Kadangi kilo tam tikrų klausimų dėl veiklos vykdytojų, suinteresuotų konkrečia sutartimi, dalyvavimo rengiant pirkimo dokumentus, susijusių su vienodu požiūriu, nediskriminavimu ir skaidrumu, EP buvo labai apdairus dėl naudojimosi šia galimybe ir FR 107 straipsnio taikymo.

39

Parlamentas pritaiko viešųjų pirkimų vadovą ir jau yra pritaikęs mokymus, kuriuose akcentuojamas preliminarių rinkos konsultacijų naudojimas, tačiau informuojama apie riziką ir pabrėžiamos procedūros, skirtos rizikai išvengti.

42

Dėl sprendimo sudaryti tik vieną sutartį yra lengviau organizuoti minėtas paslaugas prieš Parlamento plenarinę sesiją ir jos metu, turint mintyje, kad sesijos laikotarpiu veikla vykdoma itin intensyviai, nes didžioji dalis paslaugų teikiamos 4 dienas per mėnesį. Dėl to, savo ruožtu, sudaroma galimybė taikyti našumo planą, sudarantį 1 proc. per metus. Tai reiškia, kad, pradedant nuo antrųjų metų, metinis kainų sumažėjimas sieks 1 proc. Be to, atsižvelgiant į didelį gautų paraiškų skaičių (6), dėl sprendimo sudaryti tik vieną sutartį konkurencija nesumažėjo.

Parlamentas atkreipia dėmesį į tai, kad peržiūrėtose taisyklėse akcentuojamas sutarčių skaidymas, ir atsižvelgs į tai peržiūrėtose gairėse, tačiau, kaip nurodoma ir Audito Rūmų pastabų 43 punkte, sprendimą dėl bet kokio sutarčių skaidymo lemia atvejo aplinkybės, susijusios su sutarties objekto pobūdžiu, kartu atsižvelgiant į deramą pusiausvyrą tarp MVĮ galimybių teikti paraiškas ir išlaidų veiksmingumo.

43

Pirkimai už palyginti nedideles sumas atlikti ypatingomis aplinkybėmis, kai tam tikros tarnybos persikėlė į naują pastatą, kuriame vis dar vyko darbai, ir tai buvo vienkartiniai pirkimai siekiant patenkinti konkrečius poreikius. Be to, buvo paisoma 60 000 EUR ribos. Būsimi institucijos poreikiai šioje srityje bus patenkinami pagal bendrąją sutartį, kuri turi būti sudaryta pagal vis dar tebevykstančią konkurso procedūrą.

50

Kaip nurodyta Audito Rūmų pastabų 34 punkte, skelbimas apie rinkos konsultacijas, be kita ko, susijusias su šiuo pastatu, paskelbtas OL. Teisiniu požiūriu šio pasiūlyto „visiškai užbaigto“ projekto sutarties sąlygos atitinka taikytinas teisines nuostatas (taikymo taisyklių 121 straipsnį ir tada galiojusias ankstesnes taisykles).

Pažymėta, kad, atsižvelgiant į institucijos nustatytus parametrus ir rinkos ypatybes, viešinimas buvo kiek įmanoma platus ir vykdomas laikantis teisinių ribų, tikrai siekiant padidinti dalyvavimą, kuris yra svarbiausias parametras atliekant patikrinimą auditu (Audito Rūmų pastabų 8 punkto b papunktis).

51

Parlamento tarnybos yra parengusios derybų gaires. Vis dėlto, vesdamas derybas, Parlamentas taip pat privalo atsižvelgti į proporcingumo principą ir paisyti panaudotų išteklių ir pirkimo vertės pusiausvyros. Derybų vedimas gali būti susijęs su didelėmis laiko ir išteklių sąnaudomis, ypač mažos ir labai mažos vertės pirkimų atveju.

73

Parlamentas jau yra nustatęs vidaus rekomendacijas ir generaliniai direktoratai yra parengę vidaus politiką siekiant naudoti elektronines priemones bendraujant su paraiškų teikėjais dėl visų pirkimų, kurių vertė mažesnė nei direktyvoje nustatyta riba. Paraiškų teikimas elektroninėmis priemonėmis naudojantis TED palaipsniui auga, taip pat rengiama visapusė elektroninių viešųjų pirkimų platforma.

Iki šis klausimas bus išspręstas, EP vidaus pašto sistemos naudojimas iš esmės prieštarauja Finansinio reglamento taikymo taisyklėms.

88

ES institucijų viešieji pirkimai priskiriami Europos Sąjungos veiklai ir pagal taisykles šios srities peticijos yra priimtinos.

Vis dėlto kiekviena peticija vertinama pagal jos pačios konkretų turinį. Atsižvelgdamas į peticijos turinį, Peticijų komitetas gali rekomenduoti peticijos pateikėjui pateikti skundą Europos ombudsmenui. Tokias atvejais paprastai peticija paskelbiama priimtina, tačiau peticijos pateikėjui reikia pačiam pateikti skundą Ombudsmenui; Ombudsmenas nevykdo tyrimų Peticijų komitetui.

Nors nepateikta peržiūros mechanizmo, kuriam reikalingas teisinis pagrindas, informacija, pateikta šiame skirsnyje, siekiama informuoti piliečius apie tolesnius veiksmus ir, atskirais atvejais, apie atitinkamas prieinamas teisių gynimo priemones, o ne atkalbėti nuo jų.

1 rekomendacija

Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją. Jo taikoma sutarčių valdymo ir ataskaitų teikimo priemonė WebContracts jau suteikia galimybę rinkti duomenis, būtinus derybų procedūrų atveju. Tačiau, atsižvelgiant į išlaidų veiksmingumą, reikalingą turint mintyje turimus ribotus išteklius, reikėtų įvertinti tolesnę raidą metaduomenų išrinkimo srityje.

3 rekomendacija

Žr. atsakymus į Audito Rūmų pastabų 38 ir 39 punktus. Parlamentas pritaiko viešųjų pirkimų vadovą ir jau yra pritaikęs mokymus, kuriuose akcentuojamas preliminarių rinkos konsultacijų naudojimas, tačiau informuojama apie riziką ir pabrėžiamos procedūros, skirtos rizikai išvengti.

4 rekomendacija

Parlamentas atkreipia dėmesį į tai, kad peržiūrėtose taisyklėse akcentuojamas sutarčių skaidymas į mažesnes dalis ir atsižvelgs į tai peržiūrėtose gairėse, tačiau bet kokios sutarties skaidymą į dalis lemia atvejo aplinkybės, susijusios su sutarties objekto pobūdžiu, kartu atsižvelgiant į deramą pusiausvyrą tarp MVĮ galimybių teikti paraiškas ir išlaidų veiksmingumo.

5 rekomendacija

Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją ir, rengdamas peržiūrą bei diegdamas ir plėtodamas elektroninių viešųjų pirkimų sistemą, išnagrinės pirmąjį savo interneto svetainėje pateikiamos informacijos tobulinimo etapą.

7 rekomendacija

Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją.

9 rekomendacija

Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją ir skiria didelį dėmesį esamoms savo tarnybų tarpusavio bendradarbiavimo struktūroms bei, kaip minėta Audito Rūmų pastabose, susijusiose su Jungtinių tyrimų centru, ex post patikroms. Tolesnės priemonės bus vertinamos laikantis išlaidų veiksmingumo bei efektyvumo reikalavimų, kaip numatyta Finansiniame reglamente.

Europos Sąjungos Tarybos atsakymai

Taryba palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą. Joje atkreipiamas dėmesys į keletą klausimų, kurie yra svarbūs viešųjų pirkimų srityje. Taryba visiškai pritaria idėjai, kuria grindžiama Audito Rūmų ataskaita, būtent tam, kad ES institucijos gali padaryti daugiau, kad sudarytų palankesnes sąlygas dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose. Taryba šią ataskaitą išnagrinės labai atidžiai ir pasistengs jai pateiktas rekomendacijas įgyvendinti praktiškai. Ji paskui lauks galutinių Audito Rūmų pastabų.

Kalbant apie tam tikrus konkrečius klausimus, Taryba norėtų pateikti šias pastabas.

Taryba per pastaruosius metus dukart keitė savo vidaus taisykles dėl viešųjų pirkimų. Pirmuoju pakeitimu procedūra buvo supaprastinta ir institucijos viduje buvo sustiprintas teisėtumas. Antrasis pakeitimas buvo atliktas siekiant užtikrinti, kad vidaus taisyklės būtų suderintos su naujuoju Finansiniu reglamentu. Kai vidaus taisykles reikės keisti kitą kartą, Taryba tikisi, kad bus galima atsižvelgti į Audito Rūmų ataskaitą, pavyzdžiui, kiek tai susiję su rinkos konsultacijomis. Darbas šioje srityje tuoj jau bus pradėtas. Tuo tarpu numatoma, pavyzdžiui, parengti gaires dėl rinkos konsultacijų prieš pradedant oficialias viešųjų pirkimų procedūras. Tai reikėtų atlikti tiek siekiant pasiruošti viešiesiems pirkimams, tiek siekiant informuoti ekonominės veiklos vykdytojus apie savo pirkimo planus.

Taryba taip pat ketina išnagrinėti, kaip ji galėtų padidinti matomumą internete. Tačiau ji pažymi, jog panašu, kad anot ataskaitos, jos interneto svetainė veikia gerai, palyginti su kitomis institucijomis.

Taryba taip pat ketina svarstyti, kaip ji galėtų rinkti ir analizuoti duomenis apie pradinį prašymų dalyvauti skaičių ir gautų pasiūlymų, kurie buvo svarstomi priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičių. Taip pat reikėtų apsvarstyti tarpusavio vertinimų atlikimo galimybę.

Skaidymo į pirkimo dalis klausimas nuolat svarstomas Tarybos vykdomose procedūrose, ir ši praktika taip pat yra taikoma, kai įmanoma tai padaryti. Viena dabar vykdoma procedūra (susijusi su IT) yra suskaidyta į 17 pirkimo dalių.

Taryba atkreipė dėmesį į ataskaitoje pateiktas pastabas dėl ribotų konkursų naudojimo. Ji mano, kad pagal naująjį Finansinį reglamentą, pagal kurį numatyta visus pirkimo dokumentus skelbti tuo pačiu metu, bus pradėta daugiau atvirų konkursų.

Taryba atkreipė dėmesį į Audito Rūmų pastabas dėl preliminariųjų sutarčių, susijusių su Tarybos pastatais, galiojimo laikotarpio. Šį klausimą Generalinis sekretoriatas išsamiai aptarė. Pagal Finansinį reglamentą leidžiama tinkamai pagrįstais atvejais sutartis sudaryti ilgesniam nei ketverių metų laikotarpiui. Taryba laikosi nuomonės, kad siekiant patikimo finansų valdymo ir tais atvejais, kurie yra tinkamai pagrįsti, pirmiausia atsižvelgiant į preliminariosios sutarties dalyką, kartais gali būti pagrįsta sutartį sudaryti ilgesniam nei 4 metų laikotarpiui. Tai dažnai buvo daroma sutarčių dėl pastatų atveju. Taryba stebės, kas daroma šiuo klausimu.

Kalbant apie rekomendacijas, be kita ko, skirtas Tarybai, galima pateikti tokias pastabas.

1 rekomendacija

(Viešųjų pirkimų veiklos stebėsena.) Rekomendacijai pritarta. Taryba apsvarstys, kaip ją įgyvendinti praktiškai.

3 rekomendacija

(Rinkos konsultacijos.) Rekomendacijai pritarta. Bus paskelbtas aplinkraštis ir klausimas bus iškeltas vidaus mokymo srityje.

4 rekomendacija

(Skaidymas į pirkimo dalis.) Rekomendacijai pritarta. Dėl šio klausimo bus parengtos specialios gairės.

5 rekomendacija

(Bendras elektroninis vieno langelio principu veikiantis kontaktinis centras.) Rekomendacijai iš esmės pritarta. Taryba dalyvaus bet kokioje šiuo klausimu pradėtoje veikloje.

7 rekomendacija

(Ex-post stebėsena.) Rekomendacijai iš esmės pritarta. Taryba dalyvaus bet kokioje šiuo klausimu pradėtoje veikloje.

9 rekomendacija

(Tarpusavio vertinimai.) Rekomendacijai iš esmės pritarta. Reikia apsvarstyti, kaip tai galėtų būti organizuojama.

Kitos rekomendacijos nėra skirtos Tarybai.

Komisijos atsakymas

Santrauka

II

Finansiniame reglamente (FR) ir taikymo taisyklėse su paskutiniais pakeitimais nustatytos viešųjų pirkimų taisyklės iš esmės atitinka direktyvų nuostatas. Skirtumai dažniausiai susiję su griežtesnėmis taisyklėmis, grindžiamomis patikimo finansų valdymo principu.

Svarbiausi skirtumai, jei reikia, yra paaiškinti konstatuojamosiose dalyse. Pavyzdžiui, taikymo taisyklių 23 konstatuojamojoje dalyje paaiškintas skirtumas tarp atrankos ir sutarties skyrimo kriterijų.

V

2015 m. persvarstymo tikslas – suderinti viešųjų pirkimų taisykles su 2014 m. direktyvų nuostatomis. Peržiūrėtose taisyklėse atsižvelgta į supaprastintas ir paaiškintas direktyvų nuostatas.

Siekis didinti konkurenciją išlieka vienu iš pagrindinių viešųjų pirkimų principų. Tačiau tikslas sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti numatytiesiems ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), neturėtų trukdyti masto ekonomijai ir turi būti suderintas su Finansiniame reglamente nustatytu patikimo finansų valdymo principu ir visoms įmonėms nepriklausomai nuo jų dydžio taikomu vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principu.

VI

Procedūros turėtų būti pasirenkamos užtikrinant pusiausvyrą: reikia atsižvelgti ne tik į kuo platesnio masto konkurenciją, bet ir į kitus pirkimams taikomus principus: patikimą finansų valdymą, skaidrumą, proporcingumą, vienodą požiūrį į dalyvius ir nediskriminavimą.

Viešųjų pirkimų taisyklėse nustatytos aiškios sąsajos tarp taikant proporcingumo principą pasirinktų procedūrų ir sutarties vertės (ir kai kuriais atvejais – sutarties dalyko).

Komisija atkreipia dėmesį į 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojusią Finansinio reglamento 105 straipsnio nuostatą dėl pirminių rinkos konsultacijų; šios konsultacijos bus rengiamos, kaito reikės atsižvelgiant į sutarties dalyką. Be to, sutarties skaidymas į dalis gali būti numatomas tik Finansinio reglamento 102 straipsnio 2 dalyje numatytais atvejais ir Komisijos tarnybos tai daro dažnai.

VII

Informacija nėra visiškai suderinta, nes viešųjų pirkimų procedūros Komisijoje yra decentralizuotos.

Tačiau Komisija yra įsipareigojusi teikti veiksmingas, į vartotoją orientuotas paslaugas internetu ir įgyvendindama skaitmeninės tinklapių transformacijos programą šiuo metu tobulina centralizuotas interneto svetaines apie finansavimą (žr. Komisijos atsakymus į 58–59 dalių pastabas).

Be to, dideliems pirkimams institucijos naudoja tą pačią svetainę kaip ir valstybės narės („Tenders Electronic Daily“, toliau – TED) ir yra sukūrusi vieną bendrą tinklalapį¹ pirkimams, kurių vertė yra mažesnė nei Viešųjų pirkimų direktyvoje nustatyta ribinė vertė.

Dėl TED paieškos funkcijų žiūrėti Komisijos atsakymus į 106 dalies pastabas.

Be to, šiuo metu Komisija diegia e. viešųjų pirkimų sistemą siekdama nenutrūkstamai valdyti viešųjų pirkimų procedūras ir sutartis (nuo kvietimo dalyvauti konkurse paskelbimo iki sąskaitų apmokėjimo su įvairiais tarpiniais moduliais). Tokia visoms Komisijos tarnyboms skirta sistema palengvins ekonominės veiklos vykdytojų galimybę dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir padės didinti skaidrumą.

VIII

Administracinės ir teisminės teisių gynimo priemonės yra įtrauktos į viešųjų pirkimų dokumentus ir pranešimus apie viešųjų pirkimų procedūros rezultatus. Informacija apie sutarties skyrimą skelbiama TED platformoje arba perkančiosios organizacijos interneto svetainėje. Komisija ir vykdomosios įstaigos atitinkamą informaciją apie ES fondų lėšų gavėjus paskelbia Finansinio skaidrumo sistemoje (FTS) pagal Finansinio reglamento 35 straipsnyje nustatytą skaidrumo principą.

IX a)

Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau ir kaip paaiškinta jos atsakyme į 1 rekomendaciją.

Komisija atliks sąnaudų ir naudos analizę siekdama įvertinti, ar tikslinga centralizuoti informaciją apie viešuosius pirkimus dalyvavimo stebėsenos tikslais, taip pat kokios būtų tokio centralizavimo sąnaudos ir nauda. Kaip ir rekomenduojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų.

Viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti leidimus suteikiančių pareigūnų lygmeniu, todėl nėra jokios centralizuotos viešųjų pirkimų procedūrų sistemos, skirtos dalyvavimui stebėti, ir nėra jokio teisinio įpareigojimo tą daryti.

IX b)

Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija, kaip paaiškinta jos atsakyme į 2 rekomendaciją.

Komisija sutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su pasiūlymu parengti bendrą taisyklių sąvadą.

Vienas iš pagrindinių būsimo 2016 m. pasiūlymo persvarstyti Finansinį reglamentą ramsčių – siūlymas parengti bendrą taisyklių sąvadą, kuris pridėtų bendro aiškumo ir padėtų iš esmės sutrumpinti tekstą, – tai visiškai atitinka geresnio reglamentavimo sampratą.

Šiuo bendru taisyklių sąvadu, kaip vienu bendru teisės aktu, bus apibendrintos tiek dabartinės Finansiniame reglamente numatytos viešųjų pirkimų taisyklės, tiek išsamesnės taikymo taisyklės. Be to, šiuo metu Finansinio reglamento antroje dalyje numatytos konkrečios su viešaisiais pirkimais išorės veiksmų srityje susijusios nuostatos bus sujungtos su bendromis viešųjų pirkimų taisyklėmis siekiant dar didesnio aiškumo visiems ekonominės veiklos vykdytojams.

Komisija nesutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su VMĮ dalyvavimu. Komisija mano, kad Finansinis reglamentas nėra šiam tikslui įgyvendinti skirta politikos priemonė ir todėl juo neturėtų būti aktyviai skatinamas VMĮ dalyvavimas.

Komisija nesutinka su rekomendacijomis dėl kalbų vartojimo ir rinkos tyrimų (žr. Komisijos atsakymą į 2 rekomendaciją).

IX c)

Kaip paaiškinta atsakyme į 3 rekomendaciją, Komisija iš dalies sutinka su rekomendacijos dalimi, kurioje siūloma aktyviai rengti pirmines rinkos konsultacijas, kai jas galima pritaikyti numatomai konkurso procedūrai, siekiant pasiruošti viešųjų pirkimų procedūrą įgyvendinti taip, kaip tai Komisija jau daro kai kuriose srityse, pavyzdžiui, nekilnojamo turto įsigijimo arba nuomos projektuose (kaip numatyta dokumente COM(2008) 2299 išdėstytoje metodikoje) ir eksploatavimo nutraukimo atvejais.

Tačiau Komisijos nuomone, pirminė rinkos analizė neturėtų būti skirta ekonominės veiklos vykdytojams informuoti apie viešųjų pirkimų planus ir reikalavimus, nes gali kilti grėsmė iškraipyti konkurenciją.

IX d)

Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija, kaip nurodyta Komisijos atsakyme į 4 rekomendaciją.

Sutarties skaidymas į dalis grindžiamas siekiu didinti konkurenciją, tačiau šis skaidymas turi būti suderintas su Finansiniame reglamente numatytu patikimo finansų valdymo principu. Didelės vertės sutartys gali lemti masto ekonomiją (mažesnes kainas) ir paprastesnį administravimą (mažiau sutarčių).

IX e)

Komisija, kiek tai su ja susiję, sutinka su šia rekomendacija, laiko ją ilgalaikiu tikslu ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau ir kaip paaiškinta jos atsakyme į 5 rekomendaciją.

Komisija atliks vertinimą, siekdama nustatyti, ar tikslinga įdiegti tokią sistemą, taip pat kokios būtų jos sąnaudos ir nauda. Kaip ir rekomenduojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų ir kitų institucijų susitarimo.

Komisija pabrėžia, kad dalis Audito Rūmų rekomendacijos, susijusios su Komisijos viešųjų pirkimų procedūromis, jau pradėta įgyvendinti. Kaip paaiškinta Komisijos atsakymuose į 58–62 dalių pastabas, vykdydama interneto svetainių racionalizavimo ir skaitmeninės transformacijos programą Komisija jau ėmė keisti savo interneto svetainę iš organizacine struktūra paremto turinio į teminį. Į šią struktūrą įeis ir tema „Finansavimas, konkursai“, kuri jau yra kuriama.

Prieiga prie verslo galimybių ir atitinkamų viešųjų pirkimų dokumentų yra galima naudojantis esamomis priemonėmis ir platformomis – TED ir „TED eTendering“ – kuriose prieinami skelbimai apie viešuosius pirkimus bei institucijų viešųjų pirkimų dokumentai. Atsižvelgdama į biudžeto ir žmogiškųjų išteklių suvaržymus Komisija įvertins, ar galėtų būti siūlomos papildomos funkcijos siekiant suteikti prieigą prie išsamesnės informacijos.

IX f)

Kaip paaiškinta Komisijos atsakyme į 6 rekomendaciją, Komisija su šia rekomendacija nesutinka.

Komisija nemano, kad reikalinga siūlyti Finansinio reglamento pakeitimus dėl skundų peržiūros.

Finansinis reglamentas jau numato, kad konkurso nelaimėję dalyviai yra informuojami apie jų pasiūlymų atmetimo pagrindą ir išsamias priežastis ir jie gali prašyti papildomos informacijos, kaip numatyta Finansinio reglamento 113 straipsnio 3 dalyje ir taikymo taisyklių 161 straipsnio 2 dalyje. Tokiems prašymams patenkinti numatyti griežti terminai: perkančioji organizacija privalo kuo greičiau pateikti šią informaciją, tačiau ne vėliau kaip per 15 dienų nuo prašymo gavimo dienos.

IX g)

Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įvertins, kokiu mastu platforma „TED e Tendering“ gali ekonomiškai efektyviai rinkti šiuos duomenis, kaip paaiškinta Komisijos atsakyme į 7 rekomendaciją.

IX h)

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

Europos kovos su sukčiavimu tarnyboje (toliau – OLAF) šiuo metu ataskaitų ir analizių rengimo tobulinimo pereinamasis laikotarpis. Naująją OLAF turinio valdymo sistemą (OCM) numatyta įdiegti 2016 m. liepos mėn. Statistikai ir ataskaitų rengimui numatytas modulis bus prieinamas vėliau 2017 m. Per tą laiką OLAF tiria galimybes patobulinti dabartines ataskaitų rengimo priemones ir alternatyvas.

IX i)

Komisija, kiek tai su ja susiję, sutinka su šia rekomendacija su sąlyga, kad tarpusavio vertinimas bus vykdomas prireikus ir netaps nuolatiniu procesu, nes tai pareikalautų papildomų biudžeto ir (arba) žmogiškųjų išteklių.

Įvadas

02

Taip pat reikalaujama, kad ES institucijos taikytų patikimo finansų valdymo principą ir viešuosiuose pirkimuose taikomus skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio į dalyvius ir nediskriminavimo principus.

06

Komisijos viešųjų pirkimų vadovas yra prieinamas visoms Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ir agentūroms.

Pastabos

17

Šiuo metu OLAF naudojama bylų valdymo sistema visų pirma yra valdymo priemonė, todėl joje prieinamas tiktai nedidelis kiekis iš anksto numatytų ataskaitų. Visos papildomos ataskaitos arba sudėtingesnės analizės, pavyzdžiui, tokios, kurių reikalauja Audito Rūmai, turi būti rengiamos rankiniu būdu, o tam reikalingi ištekliai, kurių šiuo metu, deja, nėra.

23

Komisija pabrėžia, kad pasiūlymų skaičius ir esama konkurencija nėra automatiškai tarpusavyje susiję.

26

2015 m. persvarstymo tikslas – suderinti viešųjų pirkimų taisykles su 2014 m. direktyvų nuostatomis. Peržiūrėtame ir 2015 m. iš dalies pakeistame Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse atsižvelgta į supaprastintas ir paaiškintas direktyvų nuostatas.

Vienas iš pagrindinių būsimo 2016 m. pasiūlymo persvarstyti Finansinį reglamentą ramsčių – siūlymas parengti bendrą taisyklių sąvadą, kuris pridėtų bendro aiškumo, sutrumpintų tekstą ir iš esmės jį supaprastintų, – tai visiškai atitinka geresnio reglamentavimo sampratą.

Šiuo bendru taisyklių sąvadu, kaip vienu bendru teisės aktu, bus apibendrintos tiek dabartinės Finansiniame reglamente numatytos viešųjų pirkimų taisyklės, tiek išsamesnės taikymo taisyklės. Be to, šiuo metu Finansinio reglamento antroje dalyje numatytos konkrečios su viešaisiais pirkimais išorės veiksmų srityje susijusios nuostatos bus sujungtos su bendromis viešųjų pirkimų taisyklėmis siekiant dar didesnio aiškumo visiems ekonominės veiklos vykdytojams.

27

Būsimame 2016 m. pasiūlyme peržiūrėti Finansinį reglamentą bus pateiktas bendras taisyklių rinkinys, kuris būtų taikomas ne vienai ES biudžeto priemonei (viešiesiems pirkimams, subsidijoms, prizams ir t. t.), siekiant pašalinti nepagrįstus neatitikimus, suderinti nuostatas ir pridėti tekstui aiškumo. Su geru administravimu susijusios nuostatos taikomos ne tik viešiesiems pirkimams ir todėl būtų perkeltos į šį bendrą taisyklių rinkinį.

29

Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse su paskutiniais pakeitimais nustatytos viešųjų pirkimų taisyklės iš esmės atitinka direktyvų nuostatas. Skirtumai dažniausiai susiję su griežtesnėmis taisyklėmis, grindžiamomis patikimo finansų valdymo principu.

Svarbiausi skirtumai, jei reikia, yra paaiškinti konstatuojamosiose dalyse. Pavyzdžiui, taikymo taisyklių 23 konstatuojamojoje dalyje paaiškintas skirtumas tarp atrankos ir sutarties skyrimo kriterijų.

30

Finansinis reglamentas nėra tinkama priemonė orientuotis į tam tikrus ekonominės veiklos vykdytojus.

Nepriklausomai nuo įmonės dydžio, visiems dalyviams turėtų būti taikomas vienodas požiūris. Pagal Finansinį reglamentą viešųjų pirkimų taisyklių tikslas nėra padėti siekti konkrečių politikos tikslų. Kaip ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai, VMĮ gali dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose kaip vienas konkurso dalyvis, bendrą pasiūlymą teikiantis konkurso dalyvis arba subrangovas.

VMĮ faktiškai turi palankesnes sąlygas, nes joms taikomos paprastesnės taisykles, nors jos ir nėra paminėtos atskirai.

Taip pat žr. IX dalies b punktą.

31

Viešųjų pirkimų taisyklėse pasirengimas procedūrai ir viešinimo priemonės yra atskirtos tikslingai.

Jeigu kai kurie ekonominės veiklos vykdytojai, su kuriais susisiekiama dėl pirminės rinkos konsultacijos, turėtų prieigą prie išankstinės informacijos apie numatytą viešąjį pirkimą, tai ne tik keltų grėsmę iškraipyti konkurenciją, bet ir pažeistų vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą.

Viešųjų pirkimų taisyklėse yra numatytos reikalingos viešinimo priemonės, skirtos paskelbti apie sutartis nepažeidžiant vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo.

Paskelbtos Komisijos metinės ir daugiametės darbo programos bei sprendimai dėl finansavimo dar labiau palengvina ekonominės veiklos vykdytojų prieigą prie informacijos.

32

Pagal taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalies g punktą, ištyrusios vietos rinką institucijos gali vykdyti derybas be išankstinio skelbimo apie pirkimą, jeigu šis yra susijęs su pastato sutartimi.

Komisija patvirtino šių nuostatų (C(2008) 2299) įgyvendinimo metodus, siekdama padidinti informacijos teikimą rinkai ir skaidrumą. Taip rinka yra informuojama apie Komisijos nekilnojamojo turto poreikius ir rinkos tyrimų pranešimus.

Šiuo metu minėti metodai yra peržiūrimi siekiant išspręsti dabartinės nekilnojamojo turto rinkos sunkumus ir užtikrinti skaidrumą bei vienodą požiūrį į konkurso dalyvius.

34

Per pastaruosius ketverius metus Liuksemburge buvo įgyvendintos trys pastatų rinkos tyrimo procedūros, įskaitant daugialypį pastatų rinkos tyrimą dėl kraustymosi iš Jeano Monnet pastato. Visoms šioms pastatų rinkos tyrimo procedūroms buvo taikoma dokumente C(2008) 2299 numatyta leidžianti nukrypti nuostata ir tyrimo pranešimai nebuvo paskelbti Oficialiajame leidinyje. Nekilnojamojo turto komitetas pateikė teigiamą nuomonę apie šias leidžiančias nukrypti nuostatas.

35

Komisija mano, kad nėra poreikio nustatyti konkrečią kalbų vartojimo tvarką Finansinio reglamento lygmeniu, nes institucijų kalbų vartojimo tvarką apibrėžia bendrasis ES teisės aktas – Reglamentas Nr. 1/1958 – kuris yra taikomas ir viešiesiems pirkimams.

36

Procedūros turi būti pasirinktos atsižvelgiant į pirkimų sutarties vertę bei dalyką ir laikantis taikomų viešųjų pirkimų taisyklių.

Bendras Komisijos atsakymas į 37–40 dalių pastabas

Pirminė rinkos konsultacija yra reglamentuota dalyje apie pasirengimą procedūrai. Prireikus, pagrindinis jos tikslas – įgyti žinių apie rinką tam, kad būtų parengtos tinkamos konkurso sąlygos ir teisingai įvertinta sutarties vertė. Rinkos konsultacijas naudojant kaip išankstinės informacijos priemonę kyla grėsmė pakenkti konkurencijai.

Ekonominės veiklos vykdytojų informavimas apie viešųjų pirkimų planus yra reglamentuojamas dalyje apie viešinimo priemones. Išankstine informacija, ex ante viešinimo priemonėmis ir kitais informacijos skelbimo būdais apie viešųjų pirkimų procedūrų planavimą ir vykdymą informuojama visiems vienodomis sąlygomis.

Paskelbtos Komisijos metinės ir daugiametės darbo programos bei sprendimai dėl finansavimo dar labiau palengvina ekonominės veiklos vykdytojų prieigą prie informacijos.

Pirminė rinkos konsultacija yra ypač aktuali nestandartinių arba vienkartinių pirkimų atvejais.

Kai susisiekiama su potencialiais konkurso dalyviais, kyla grėsmė pažeisti skaidrumo ir vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principus, o tai gali pakenkti sąžiningai konkurencijai.

Teisėkūros institucijos paskelbė rinkos analizę privalomą konkrečiais novatoriškos partnerystės atvejais, kai tikslas yra finansuoti mokslinius tyrimus ir kai rinkos konsultacija siekiama įsitikinti, kad tam tikro produkto rinkoje dar nėra.

42

Sutarties skaidymas į dalis – tai Komisijos dažnai taikoma praktika, vis dėlto, tik tais atvejais, kai tai tinkamai suderinta su Finansinio reglamento 102 straipsniu ir taikymo taisyklių 168 straipsniu su paskutiniais pakeitimais.

Procedūros turėtų būti pasirenkamos užtikrinant pusiausvyrą: reikia atsižvelgti ne tik į kuo platesnio masto konkurenciją, bet ir į kitus pirkimams taikomus principus: patikimą finansų valdymą, skaidrumą, proporcingumą, vienodą požiūrį į dalyvius ir nediskriminavimą.

4 langelis. Atvejai, kai sutartis buvo galima skaidyti į dalis. Antra įtrauka

Komisija nusprendė neskaidyti šios sutarties į dalis dėl šių priežasčių:

—turi būti sukurtas vienas bendras tinklalapis užklausoms pateikti ir įdiegta viena bendra valdymo priemonė, skirta priskirti užklausas ekspertams,

—užklausų priskyrimas ekspertams yra paremtas keliais kriterijais: tai užklausos ir atsakymo į užklausą kalba, konkrečios teisinės žinios tam tikroms problemoms spręsti ir susijusi (-os) valstybė (-s) narė (-s) (reikėtų atkreipti dėmesį, kad kai kurios užklausos gali būti susijusios su daugiau nei viena valstybe nare). Taigi skaidyti šią sutartį į dalis remiantis nedviprasmiškais geografiniais ar kitais kriterijais buvo neįmanoma ir nepatartina,

—dirbant su daugiau nei vienu rangovu gali būti nustatytos skirtingos vieneto kainos, kurias sumoka Komisija, o tai gali būti laikoma nesąžiningu elgesiu, sukurti įtampą ir neigiamai paveikti bendradarbiavimą,

—kai sutarties dalys yra tarpusavyje susijusios, būtina atsižvelgti į grėsmę neigiamai paveikti sutarties vykdymą (susilpnėjusios atsakomybės už atidėtą sutarties vykdymą grėsmė).

44

Kaip ir Finansiniame reglamente, Direktyvoje 2014/24/ES numatyta laisvė rengti tiek atvirą, tiek ribotą konkursą.

46

Dviejų etapų konkurso procedūros terminai yra šiek tiek ilgesni, tačiau šis skirtumas nėra didelis, palyginti su bendra procedūros trukme.

Į peržiūrėto 2015 m. Finansinio reglamento kriterijų vertinimą taip pat buvo įtrauktas lankstumas; tai reiškia, kad vertinant pašalinimo, atrankos ir sutarties skyrimo kriterijus nereikia laikytis jokios konkrečios tvarkos.

Tačiau akivaizdu, kad dviejų etapų procedūrose visada reikės pirmiausia patikrinti pašalinimo ir atrankos kriterijus, nes šiuo pagrindu atrenkami kandidatai, kurie bus pakviesti teikti paraiškas dalyvauti konkurse.

47

Komisijos vidaus gairėse yra pabrėžta, kad nustatant ilgesnius konkurso terminus iš esmės būtų sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti, nepriklausomai nuo pasirinktų procedūrų ir taisyklėse nustatytų minimalių terminų.

51

Derybų procedūra niekada nebuvo prievolė perkančiajai organizacijai ar konkurso dalyvio teisė. Derybos gali būti pasirinktos tik atsižvelgiant į gautus pasiūlymus.

52

Iš konkurso dalyvių tikimasi, kad konkurencingo konkurso sąlygomis jie iš pat pradžių pateiks geriausią savo pasiūlymą. Jeigu pateikti pasiūlymai yra pakankamai kokybiški ir jų biudžetas yra mažesnis, nei tikėtasi, pradėti derybas, ypač dėl mažos vertės sutarčių, būtų neproporcinga laiko ir reikalingų išteklių atžvilgiu tiek perkančiajai organizacijai, tiek konkurso dalyviui.

53

Perkančioji organizacija neturėtų įsipareigoti visais atvejais derėtis dėl gautų pasiūlymų, bet tik tada, kai tai yra tinkama ir būtina. Bet kuriuo atveju visada reikia laikytis vienodo požiūrio į konkurso dalyvius.

58

Audito Rūmų pastaba dėl viešųjų pirkimų veiklos matomumo svarbos atitinka neseniai Komisijos atlikto tyrimo, kuriuo buvo siekiama nustatyti svarbiausias priežastis, dėl kurių žmonės nori susisiekti su Komisija internetu, rezultatus. Finansavimas ir dalyvavimas konkursuose (įskaitant viešuosius pirkimus) buvo nurodyti kaip vienos svarbiausių priežasčių.

Pokalbių su 12 Komisijos generalinių direktoratų ir vykdomųjų įstaigų metu buvo nurodyta, kad pirkimų procedūrų ir jų rezultatų skaidrumas yra labai svarbus Komisijos, kaip institucijos, tikslas.

Bendras atsakymas į 59–62 dalių pastabas

Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų atliktą jos departamentų interneto svetainių analizę, susijusią su viešaisiais pirkimais, ir šias pastabas apsvarstys vykdydama toliau apibūdintą skaitmeninės transformacijos programą.

2013 m. Komisija ėmėsi plataus užmojo iniciatyvos „Interneto svetainių racionalizavimas ir skaitmeninė transformacija“, siekdama patobulinti skaitmeninę išorės komunikaciją. Apskritai šios iniciatyvos tikslai – tiek Komisijos interneto svetainių pranešimus, tiek paiešką ir dizainą padaryti sklandesnius, aktualesnius naudotojams ir ekonomiškai efektyvesnius.

Komisija atsižvelgs į Audito Rūmų pastabas dėl oficialios ES interneto svetainės ir peržiūrės konkrečius europa.eu tinklalapius, atsižvelgdama į kuriamos naujos Komisijos svetainės struktūrą bei turinį, kad išvengtų kartojimosi ir užtikrintų nuoseklumą. Pirmoji naujos interneto svetainės „beta“ arba bandomoji versija prieinama adresu beta.ec.europa.eu, kuriuo galima rasti naują su viešaisiais pirkimais susijusį turinį, kurio struktūra apibrėžta 58 dalyje (http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en).

60

Šia naujo turinio interneto svetaine bus pakeistas dabartinis centrinis viešųjų pirkimų interneto tinklalapis², kurį savo ataskaitoje mini Audito Rūmai.

8 langelis. Dar galiojančių skelbimų apie pirkimą paieškos TED svetainėje rezultatų, kurie nebuvo pakankamai geri, pavyzdžiai

Ši problema gali kilti dėl dviejų priežasčių:

1)Centrinės viešųjų pirkimų informacinės sistemos (toliau – CVP) kodų problemų; anksčiau iš tiesų buvo TED platformos veikimo problemų, kurios buvo išspręstos leidžiant naudotis paieška tik kodų lygmeniu;

2)perkančioji organizacija įvedė netikslų CPV kodą: perkančiosios organizacijos įvesta informacija klaidinga ir tai turi neigiamą poveikį paieškos rezultatams.

Pirmoji galima priežastis jau pašalinta.

Po pirminės analizės paaiškėjo, kad problemos priežastis – netiksliai įvesta informacija. Komisija toliau analizuos šią problemą ir imsis reikalingų priemonių.

Vykdant su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT) susijusią paiešką reikėtų atkreipti dėmesį, kad anksčiau EIVT buvo laikoma nuo Tarybos priklausomu subjektu (todėl vykdant su Taryba susijusią paiešką bus matomi ir EIVT skelbimai). Vėliau buvo nuspręsta, kad EIVT turėtų būti laikoma savarankišku subjektu. Ankstesni EIVT skelbimai ir toliau yra siejami su Taryba.

9 langelis. Atvejai, kai Komisija pateikė netikslius kodus, pavyzdžiai

Paieškos rezultatai didžiąja dalimi priklauso nuo to, ar perkančioji organizacija įvedė teisingą informaciją. Pirmiau paminėti atvejai yra susiję su situacijomis, kai perkančiosios organizacijos pasirinktas kodas buvo netinkamas.

72

2015 m. e. pasiūlymų teikimo sistema buvo įdiegta šešiuose generaliniuose direktoratuose ir agentūrose (per metus bent vieną kvietimą dalyvauti konkurse kiekviena pateikė naudodamasi e. pasiūlymo teikimo sistema). E. pasiūlymų teikimo sistemos diegimas ir toliau bus tęsiamas (2016 m. ją numatyta įdiegti 10 papildomų generalinių direktoratų ir agentūrų).

78

Kiek tai susiję su ES institucijomis, Komisija mano, kad nereikalinga ir netinkama steigti papildomą neteisminės peržiūros įstaigą prie jau egzistuojančio Finansiniu reglamentu numatyto peržiūros mechanizmo, nes tai pareikalautų siekiamai naudai neproporcingų sąnaudų.

Finansinis reglamentas jau numato, kad konkurso nelaimėję dalyviai yra informuojami apie jų pasiūlymų atmetimo pagrindą ir išsamias priežastis ir jie gali prašyti papildomos informacijos, kaip numatyta Finansinio reglamento 113 straipsnio 3 dalyje ir taikymo taisyklių 161 straipsnio 2 dalyje. Tokiems prašymams patenkinti numatyti griežti terminai: perkančioji organizacija privalo kuo greičiau pateikti šią informaciją, tačiau ne vėliau kaip per 15 dienų nuo prašymo gavimo dienos.

Be to, kai viešųjų pirkimų procedūros metu ekonominės veiklos vykdytojams pranešama apie neigiamą poveikį kandidatų arba konkurso dalyvių teisėms turintį veiksmą (pvz., atmetimą), tame pranešime nurodomos galimos teisių gynimo priemonės (skundas ombudsmenui ir teisminė peržiūra).

Komisija mano, kad nedidelis Bendrajam teismui pateiktų su Sąjungos institucijų viešaisiais pirkimais susijusių skundų skaičius (17) ir tai, kad Teismas retai nurodo atlyginti tariamai padarytą žalą, yra aiškūs rodikliai, kad dabartinė sistema yra veiksminga ir atitinka savo paskirtį. Taigi pasiūlyta greita peržiūra yra nereikalinga ir neproporcinga priemonė, nesuderinama su išlaidų veiksmingumo ir tinkamo administracinių išteklių panaudojimo principais.

79

Prašymų arba pastabų teikimas perkančiajai organizacijai (pagal Finansinį reglamentą) ir paraiška dėl peržiūros perkančiajai organizacijai (pagal Teisių gynimo priemonių direktyvų 1 straipsnio 5 dalį) yra du skirtingi veiksmai, nes tik pastarasis veiksmas, remiantis Teisių gynimo priemonių direktyvomis, yra būtina sąlyga norint prašyti, kad peržiūrą atliktų nepriklausoma išorės įstaiga.

Taigi, tokių veiksmų pasekmės, kiek tai susiję su sutarties pasirašymu, yra skirtingos:

—pagal Teisių gynimo priemonių direktyvas: pateikus paraišką dėl peržiūros automatiškai sustabdomas sutarties pasirašymas siekiant peržiūros veiksmingumo,

—pagal Finansinį reglamentą: įvertinusi prašymus arba pastabas, perkančioji organizacija gali sustabdyti sutarties pasirašymą, jei tai yra tinkama reakcija į prašymus arba pastabas. Sisteminis sutarties stabdymas dėl sustabdymo laikotarpiu konkurso nelaimėjusių dalyvių pateiktų bet kokio tipo prašymų arba pastabų būtų neproporcingas, nes dėl sustabdymo perkančioji organizacija sprendžia atsižvelgdama į konkretų atvejį ir tada, kai jis pagrįstas pateiktų prašymų arba pastabų pobūdžiu.

90

Viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti leidimus suteikiančių pareigūnų lygmeniu. Kadangi nėra jokio teisinio įpareigojimo sukurti centrinę duomenų saugyklą, nėra ir biudžeto asignavimų tokiai sistemai plėtoti. Priklausomai nuo sutarties vertės, informacija apie pirkimų sutarčių skyrimą skelbiama TED platformoje arba perkančiosios organizacijos interneto svetainėje (arba yra prieinama Komisijai ir jos vykdomosioms įstaigoms Finansinio skaidrumo sistemoje), vadovaujantis viešinimo taisyklėmis. Tačiau Finansinio skaidrumo sistema yra skirta informacijai apie ES fondų lėšų gavėjus teikti, o ne apie konkrečias biudžeto įgyvendinimo priemones, kuriomis jie buvo finansuojami, ir ne apie fondo patirtų išlaidų rūšis.

91

Šiuo tikslu jau yra sukurta ir prieinama speciali platforma, t. y. TED duomenų bazė. Komisija sutinka, kad ši duomenų bazė yra tinkama informacijos apie viešuosius pirkimus teikimo priemonė, nes joje pateikiama daug duomenų, įskaitant per „eTendering“ pateiktus viešųjų pirkimų dokumentus. Į šiuos dokumentus įeina ir sutarties, kuri bus pasirašyta su konkurso laimėtoju, projektas. Į galutinę sutartį taip pat įeina pasiūlymai, tačiau Komisija juos laiko konfidencialiais dokumentais pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalį (dėl kurių atskleidimo nukentėtų fizinių arba juridinių asmenų komercinių interesų apsauga).

92

Reikia atkreipti dėmesį, kad nors šiuo metu „eTendering“ programa nėra privaloma, visi Komisijos generaliniai direktoratai ir institucijos yra raginami ja naudotis.

Konkurso dokumentų atsisiuntimo iš platformos „TED eTendering“ funkcija 2016 m. sausio mėn. buvo pakeista. Sistemos numatytoji parinktis leidžia atsisiųsti dokumentus po nustatyto pasiūlymų teikimo termino. Perkančioji organizacija gali pasirinkti išjungti šią parinktį.

94

Į Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalyje numatytą metinių veiklos ataskaitų suvestinę įtraukiamas priedas, kuriame pateikiamas visų derybų be išankstinio skelbimo apie pirkimą sąrašas. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 90 dalies pastabas.

97

Atvirųjų duomenų portale, kaip metaduomenų kataloge, registruojami esami TED interneto svetainėje pateikiami TED duomenų rinkiniai, taip pat kai kurie Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD duomenų rinkiniai.

99

Komisija per Biudžeto GD Centrinę finansų tarnybą pateikia pagrindinę viešųjų pirkimų informaciją, gaires ir modelius, taip pat pagalbą ir mokymus, kurie yra atviri perkančiosioms organizacijoms – ne tik Komisijos tarnyboms, bet ir kitoms institucijoms, agentūroms ir įstaigoms – ir kuriuos jos palčiai naudoja. Į šią informaciją ir dokumentus įtraukiamos rekomendacijos ir juose pabrėžiama geriausia praktika.

Taip pat jau egzistuoja ir kiti keitimosi informacija tarp Komisijos ir Sąjungos perkančiųjų organizacijų forumai, visų pirma kas mėnesį posėdžiaujantis Finansų padalinių tinklas (toliau – RUF) ir bent kartą per metus posėdžiaujantis agentūrų viešųjų pirkimų pareigūnų tinklas NAPO, kuriam priklauso ir decentralizuotos agentūros ir kitos Sąjungos įstaigos (viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigos).

Komisija mano, kad įstaigos būtų suinteresuotos tolesniu struktūrizuotu keitimusi geriausia praktika, visų pirma didelės vertės procedūrose. Tačiau pasiūlyto nuolatinio tarpusavio vertinimo įgyvendinimas pareikalautų papildomų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių, kurių šiuo metu nėra. Ad hoc susitikimai galėtų būti rengiami ad hoc pagrindu atsiradus poreikiui.

Išvados ir rekomendacijos

101

Prieiga prie perkančiųjų organizacijų viešųjų pirkimų suteikiama viešinimo priemonėmis, laikantis galiojančių taisyklių. Be to, viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti (žr. Komisijos atsakymus į VII, 58–72 dalių pastabas ir 1 rekomendaciją).

103

Komisija pabrėžia, kad nėra jokio teisinio įpareigojimo imtis tokių stebėjimo veiksmų.

Bet kokiu atveju, kadangi ekonominės veiklos vykdytojai gali dalyvauti konkurse skirtingais būdais (kaip bendrų pasiūlymų teikėjai arba subrangovai), vykdant paraiškų dalyvauti arba pasiūlymų skaičiaus stebėseną niekada nebus surinkta pakankamai informacijos apie kandidatų arba konkurso dalyvių sudėtį.

1 rekomendacija

Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau.

Atsižvelgdama į tai, kad tokios centralizuotos informacinės sistemos diegimas būtų didelė administracinė našta, ir į ribotus išteklius, Komisija atliks sąnaudų ir naudos analizę siekdama įvertinti, ar tikslinga centralizuoti informaciją apie viešuosius pirkimus dalyvavimo stebėsenos tikslais, taip pat kokios būtų tokio centralizavimo sąnaudos ir nauda. Kaip ir rekomenduojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų.

Viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti leidimus suteikiančių pareigūnų lygmeniu, todėl nėra jokios centralizuotos viešųjų pirkimų procedūrų sistemos, skirtos dalyvavimui stebėti. Tam nėra nei teisinio įpareigojimo, nei tokio didelio masto duomenų analizei reikalingų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių.

Dalyvavimo viešųjų pirkimų procedūrose lygmuo gali priklausyti nuo įvairių veiksnių. Todėl pasiūlymų arba priimtinų pasiūlymų skaičius nebūtų tinkamas rodiklis įrodyti viešųjų pirkimų veiklos prieinamumą. Jokiose procedūrose ir pirkimuose (paslaugų, reikmenų, darbų, pastatų) ekonominės veiklos vykdytojams nėra taikomi apribojimai dėl to, kaip jie dalyvaus konkurse (kaip bendro pasiūlymo teikėjai arba kaip subrangovai). Todėl pasiūlymų skaičius negali sistemingai suteikti pakankamai informacijos apie tai, kiek ekonominės veiklos vykdytojų dalyvauja konkurse.

104

2015 m. persvarstymo tikslas – suderinti viešųjų pirkimų taisykles su 2014 m. direktyvų nuostatomis. Peržiūrėtame ir 2015 m. iš dalies pakeistame Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse atsižvelgta į supaprastintas ir paaiškintas direktyvų nuostatas, o į tolesnius patobulinimus bus atsižvelgta numatytame 2016 m. pasiūlyme peržiūrėti Finansinį reglamentą.

104 a)

Žr. Komisijos atsakymą į 26 dalies pastabas.

104 b)

Komisija mano, kad, kur reikia, nukrypimai yra paaiškinti Finansinio reglamento konstatuojamosiose dalyse.

104 c)

Nepriklausomai nuo įmonės dydžio visiems dalyviams turėtų būti taikomas vienodas požiūris. Pagal Finansinį reglamentą viešųjų pirkimų taisyklių tikslas nėra padėti siekti konkrečių politikos tikslų. Kaip ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai, VMĮ gali dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose kaip vienas konkurso dalyvis, bendrą pasiūlymą teikiantis konkurso dalyvis arba subrangovas.

VMĮ faktiškai turi palankesnes sąlygas, nes joms taikomos paprastesnės taisykles, nors jos ir nėra paminėtos atskirai.

104 e)

Nėra poreikio nustatyti atskiros kalbų vartojimo tvarkos Finansinio reglamento lygmeniu, nes taikoma kalbų vartojimo tvarka yra tiesiogiai numatyta Reglamente Nr. 1/1958.

2 rekomendacija

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.

Komisija sutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su pasiūlymu parengti bendrą taisyklių sąvadą.

Vienas iš pagrindinių būsimo 2016 m. pasiūlymo persvarstyti Finansinį reglamentą ramsčių – siūlymas parengti bendrą taisyklių sąvadą, kuris pridėtų bendro aiškumo, sutrumpintų tekstą ir iš esmės jį supaprastintų, – tai visiškai atitinka geresnio reglamentavimo sampratą.

Šiuo bendru taisyklių sąvadu, kaip vienu bendru teisės aktu, bus apibendrintos tiek dabartinės Finansiniame reglamente numatytos viešųjų pirkimų taisyklės, tiek išsamesnės taikymo taisyklės. Be to, šiuo metu Finansinio reglamento antroje dalyje numatytos konkrečios su viešaisiais pirkimais išorės veiksmų srityje susijusios nuostatos bus sujungtos su bendromis viešųjų pirkimų taisyklėmis siekiant dar didesnio aiškumo visiems ekonominės veiklos vykdytojams.

Komisija nesutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su VMĮ dalyvavimu. Komisija mano, kad Finansinis reglamentas nėra šiam tikslui įgyvendinti skirta politikos priemonė ir todėl juo neturėtų būti aktyviai skatinamas VMĮ dalyvavimas.

Komisija nesutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su kalbų vartojimu ir rinkos tyrimais. Kalbų vartojimo tvarka turi būti taikoma taip, kaip numatyta Reglamente Nr. 1/1958. Su rinkos tyrimais susiję patikslinimai bus pateikti kartu su numatyta taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalies g punkto nuostatų (C(2008) 2299) įgyvendinimo metodų peržiūra, kaip paaiškinta 32 dalyje. Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 32–34 dalių pastabas.

Komisija iš esmės sutinka su rekomendacija dėl nukrypimų nuo 2014 m. direktyvos pagrįstumo ir laiko ją iš dalies įgyvendinta. Nukrypimai, jei reikia, paaiškinti peržiūrėto Finansinio reglamento konstatuojamosiose dalyse. Tolesnių nukrypimų poreikis, jei reikia, bus ištirtas ir nurodytas arba paaiškintas peržiūrint dabartinį Finansinį reglamentą.

3 rekomendacija

Komisija iš dalies sutinka su rekomendacijos dalimi, kurioje siūloma aktyviai rengti pirmines rinkos konsultacijas, kai jas galima pritaikyti numatomai konkurso procedūrai, siekiant pasiruošti viešųjų pirkimų procedūrą įgyvendinti taip, kaip tai Komisija jau daro kai kuriose srityse, pavyzdžiui, nekilnojamo turto įsigijimo arba nuomos projektuose (kaip numatyta dokumento COM(2008) 2299 išdėstytoje metodikoje) ir eksploatavimo nutraukimo atvejais.

Tačiau Komisijos nuomone, pirminė rinkos analizė neturėtų būti skirta ekonominės veiklos vykdytojams informuoti apie viešųjų pirkimų planus ir reikalavimus. Viešųjų pirkimų taisyklėse pasirengimas procedūrai ir viešinimo priemonės yra atskirtos tikslingai.

Jeigu kai kurie ekonominės veiklos vykdytojai, su kuriais susisiekiama dėl pirminės rinkos konsultacijos, turėtų prieigą prie išankstinės informacijos apie numatytą viešąjį pirkimą, tai ne tik keltų grėsmę iškraipyti konkurenciją, bet ir pažeistų skaidrumo ir vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principus.

Viešųjų pirkimų taisyklėse yra numatytos reikalingos viešinimo priemonės, skirtos paskelbti apie sutartis nepažeidžiant viešųjų pirkimų principų.

4 rekomendacija

Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir toliau sieks tinkamai ją įgyvendinti.

Komisija mano, kad skaidydama sutartis į dalis ji jau vadovaujasi požiūriu, pagal kurį išlaikoma pusiausvyra tarp poreikio didinti konkurenciją ir kitų viešiesiems pirkimams taikomų principų, visų pirma patikimo finansų valdymo ir proporcingumo. Taigi, jei reikia, sutartys bus skaidomos į dalis atsižvelgiant į sutarties dalyką bei vertę ir sutarties vykdymo grėsmes tarpusavyje susijusių dalių atvejais.

106

Bet kokios priemonės, įskaitant TED platformą, paieškos rezultatai labai priklauso nuo to, kaip įvesta informacija. Skelbimų apie viešuosius pirkimus atvejais neprivalomi laukai dažnai neužpildomi, o perkančiosios organizacijos kartais įveda neteisingą informaciją.

Tačiau Komisija supranta, kad paieška TED platformoje gali būti tobulinama. 2016 m. kovo mėn. Leidinių biuras atliko naudotojų apklausą, o šiuo metu vykdomas TED tinkamumo naudoti tyrimas. Abiejų tyrimų rezultatai bus panaudoti šiais metais siekiant pagerinti naudotojų patirtį ir didinti pasitenkinimą TED paslaugomis.

5 rekomendacija

Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija, laiko ją ilgalaikiu tikslu (po 2018 m.) ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau.

Atsižvelgdama į tai, kad tokios sistemos diegimas būtų didelė administracinė našta, ir į tai, kad pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (toliau – DFP) tarpinstitucinis matmuo nėra numatytas biudžete, Komisija atliks vertinimą, siekdama nustatyti, ar tokios sistemos diegimas būtų tikslingas, taip pat jos diegimo sąnaudas ir galimą naudą. Kaip ir rekomenduojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų ir kitų institucijų susitarimo.

Atsižvelgdama į savo viešųjų pirkimų veiklą, Komisija jau pradėjo įgyvendinti Audito Rūmų rekomendaciją: šiuo metu Komisija, vykdydama skaitmeninės transformacijos programą, kuria vieną bendrą viešųjų pirkimų tinklalapį. Jame bus galima rasti nuorodas į visą su viešaisiais pirkimais susijusią informaciją (pranešimus dėl taikomų taisyklių ir verslo galimybių) ir esamas prieigos prie viešųjų pirkimų dokumentų ir pasiūlymų teikimo priemones.

Žr. atitinkamą tinklalapį naujos Komisijos interneto svetainės bandomojoje versijoje: http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en.

Ši nauja interneto svetainė, įskaitant šį tinklalapį, pradės veikti 2016 m. Siekiant pateikti atitinkamą turinį, vykstančius darbus koordinuoja iniciatyvos SEDIA (Komisijos tarnybų atliktas vertinimas siekiant rasti bendrą sprendimą, kaip nuo pradžios iki galo remti finansavimo ir konkursų ciklus) ir dalyvių portalo (IT sprendimas, kuris šiuo metu padeda valdyti kvietimus dalyvauti konkurse ir subsidijas keliose svarbiose ES programose, įskaitant programą „Horizontas 2020“) darbo grupės.

Prieiga prie verslo galimybių ir atitinkamų viešųjų pirkimų dokumentų yra galima naudojantis esamomis priemonėmis ir platformomis – TED ir „TED eTendering“ – kuriose prieinami skelbimai apie viešuosius pirkimus bei institucijų viešųjų pirkimų dokumentai. Atsižvelgdama į biudžeto ir žmogiškųjų išteklių suvaržymus Komisija įvertins, ar galėtų būti siūlomos papildomos funkcijos siekiant suteikti prieigą prie išsamesnės informacijos.

6 rekomendacija

Komisija nesutinka su šia rekomendacija.

Komisija nemano, kad reikalinga siūlyti Finansinio reglamento pakeitimus dėl skundų peržiūros.

Finansinis reglamentas jau numato, kad konkurso nelaimėję dalyviai yra informuojami apie jų pasiūlymų atmetimo pagrindą ir išsamias priežastis ir jie gali prašyti papildomos informacijos, kaip numatyta Finansinio reglamento 113 straipsnio 3 dalyje ir taikymo taisyklių 161 straipsnio 2 dalyje. Tokiems prašymams patenkinti numatyti griežti terminai: perkančioji organizacija privalo kuo greičiau pateikti šią informaciją, tačiau ne vėliau kaip per 15 dienų nuo prašymo gavimo dienos.

Be to, kai viešųjų pirkimų procedūros metu ekonominės veiklos vykdytojams pranešama apie neigiamą poveikį kandidatų arba konkurso dalyvių teisėms turintį veiksmą (pvz., atmetimą), tame pranešime nurodomos galimos teisių gynimo priemonės (skundas ombudsmenui ir teisminė peržiūra).

Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 78 ir 79 dalių pastabas.

7 rekomendacija

Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau.

Atsižvelgdama į tai, kad tokios stebėjimo sistemos diegimas būtų didelė administracinė našta, ir į biudžeto bei žmogiškųjų išteklių suvaržymus, Komisija įvertins, kokiu mastu „TED eTendering“ platforma gali teikti ekonomiškai efektyvią prieigą prie tolesnių viešųjų pirkimų duomenų.

8 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

OLAF šiuo metu ataskaitų ir analizių rengimo tobulinimo pereinamasis laikotarpis. Naująją OLAF turinio valdymo sistemą (OCM) numatyta įdiegti 2016 m. liepos mėn. Statistikai ir ataskaitų rengimui numatytas modulis bus prieinamas vėliau 2017 m. Per tą laiką OLAF tiria galimybes patobulinti dabartines ataskaitų rengimo priemones ir alternatyvas.

9 rekomendacija

Komisija, kiek tai su ja susiję, sutinka su šia rekomendacija su sąlyga, kad tarpusavio vertinimas bus vykdomas prireikus ir netaps nuolatiniu procesu, nes tai pareikalautų papildomų biudžeto ir (arba) žmogiškųjų išteklių.

1http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm

2http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm

Europos Centrinio Banko atsakymai

50

ECB laikosi nuomonės, kad viešųjų pirkimų procedūra buvo vykdoma laikantis ECB viešųjų pirkimų taisyklių. Todėl, ECB nuomone, argumentai dėl skubumo buvo svarūs, pakankami ir tinkamai pagrįsti. Ypatingą skubą lėmęs įvykis nepriklausė nuo ECB, o tarp pokyčių, kurių nebuvo galima numatyti, ir jų sukeltos skubos buvo akivaizdus priežastinis ryšys. Dėl ypatingos skubos nebuvo įmanoma laikytis pagreitintam viešajam konkursui taikomų terminų, nes net ir šiuo atveju laikotarpis nuo skelbimo apie konkursą išsiuntimo dienos iki sutarties pasirašymo praktiškai užtrunka bent 3–4 mėnesius. Pritaikius pasirinktą konkurso procedūrą, kai konkursui teikiami 5 pasiūlymai, sutartis buvo sudaryta ir pasirašyta per šešias savaites nuo kvietimo dalyvauti konkurse išsiuntimo datos. Be to, pasirinkta procedūra buvo užtikrinta pakankama konkurencija, o sutartis buvo sudaryta tik dėl neatidėliotinų poreikių patenkinimo. ECB taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vos tik paaiškėjus, kad atitinkamo pobūdžio konsultacinių paslaugų gali prireikti dažniau, buvo paskelbtas viešas konkursas šioms paslaugoms pirkti.

Toliau pateikiamos ECB pastabos dėl kai kurių Europos Audito Rūmų parengtų rekomendacijų.

1 rekomendacija

ECB iš esmės pritaria šiai rekomendacijai. ECB planuoja per 2016 m. palaipsniui įdiegti elektroninę viešųjų pirkimo konkursų sistemą. ECB apsvarstys, kaip sistematiškiau, tačiau veiksmingai, nustatyti dalyvavimo ECB vykdomuose viešuosiuose pirkimuose lygį, atsižvelgiant į prašymų dalyvauti ir gautų pasiūlymų skaičių.

3 rekomendacija

ECB pritaria rekomendacijai aktyviau rengti preliminarias rinkos konsultacijas prieš pradedant vykdyti oficialią viešųjų pirkimų procedūrą, kad būtų surinkti duomenys apie rinką, taip pat kad būtų lengviau nustatyti reikalavimus ir būtų rastas ekonomiškai naudingesnis sprendimas.

4 rekomendacija

ECB iš esmės pritaria rekomendacijai, bet su sąlyga, kad sutarčių skaidymas į mažesnes dalis turi būti veiksmingas ir efektyvus vertinant iš sutarties įgyvendinimo ir valdymo perspektyvos. Sutarčių skaidymas į mažesnes dalis, nors teoriškai ir įmanomas, nelaikomas veiksmingu, jei dėl to kiltų pavojus, kad sutartį per daug sudėtinga įvykdyti techniškai, nebūtų užtikrinamas ekonomiškai naudingiausias sprendimas arba dėl kelių rangovų valdymo sutartis nebegalėtų būti tinkamai valdoma ir įgyvendinama.

5 rekomendacija

ECB interneto svetainės dalyje, skirtoje viešiesiems pirkimams, asmenys gali lengvai rasti su viešaisiais pirkimais susijusius ECB paskelbtus skelbimus ir leidinius. Tai vieno langelio principu pagrįsta centralizuota bendra informacijos saugykla. ECB planuoja per 2016 m. palaipsniui įdiegti elektroninę viešųjų pirkimų konkursų sistemą. Be to, ECB turi savo viešųjų pirkimų taisykles.

Todėl ECB iš dalies sutinka su rekomendacija, bet su sąlyga, kad planuojama interneto svetainė bus nesudėtingai naudojamas ir aiškus informacijos portalas, bus išvengta su juo susijusių papildomų sąnaudų ir darbo krūvio ir kad portalas netaps per daug sudėtingas. ECB atveju šis portalas būtų tiesiog susietas su ECB interneto svetainės dalimi, skirta viešiesiems pirkimams, kurioje pateikiama išsamesnė su ECB vykdomais viešaisiais pirkimais susijusi informacija. Taip būtų išvengta informacijos dubliavimo bei pertekliaus ir panašių problemų. ECB viešaisiais pirkimais besidomintys ekonominės veiklos vykdytojai ir ateityje galėtų susisiekti su ECB per banko interneto svetainę ir kitais nusistovėjusiais ryšių kanalais.

Atsižvelgiant į tai, kad Elektroninis konkursų dienraštis (angl. Tenders Electronic Daily, TED) yra oficiali ir svarbiausia ES oficialiojo leidinio priedo, skirto Europos viešiesiems pirkimams, elektroninė versija, būtų naudinga apsvarstyti, kaip galima patobulinti TED, kad jame būtų galima rasti tinkamai apibendrintos informacijos apie galimybes dalyvauti institucijų vykdomuose viešuosiuose pirkimuose.

7 rekomendacija

Žr. ECB atsakymą į 5 rekomendaciją.

ECB iš dalies pritaria rekomendacijai, bet su sąlyga, kad numatoma saugykla būtų paprasta priemonė, nereikalaujanti papildomų sąnaudų ir darbo krūvio. Pati saugykla taip pat neturėtų tapti per daug sudėtinga. ECB atveju ši saugykla būtų tiesiog susieta su ECB interneto svetainės viešiesiems pirkimams skirta dalimi, kurioje pateikiama aktuali su ECB vykdomais viešaisiais pirkimais susijusi informacija.

9 rekomendacija

ECB sutinka su pasiūlymu skatinti tarpusavio mokymosi veiklą ir dalytis geriausia viešųjų pirkimų srities patirtimi. Reikėtų apsvarstyti, kokios priemonės būtų veiksmingiausios siekiant šio tikslo.

Pavyzdžiui, ECB dalyvauja aktyviame Europos centrinių bankų sistemos viešųjų pirkimų specialistų tinkle ir organizuotai keičiasi geriausia patirtimi.

Be to, ECB centralizuotų viešųjų pirkimų skyrius yra gavęs išorės sertifikatą, susijusį su geriausia patirtimi viešųjų pirkimų srityje. Šiuo metu vyksta pakartotinis sertifikato išdavimo procesas.

Europos ombudsmeno atsakymai

Šiuo metu Europos ombudsmenas yra vienintelė neteisminė išorės peržiūros institucija, į kurią gali kreiptis ekonominės veiklos vykdytojai, manantys, kad ES institucijų ir įstaigų organizuojamose viešųjų pirkimų procedūrose su jais buvo nesąžiningai elgiamasi. Prireikus Europos ombudsmenas tiria tokius skundus ir atitinkamoms institucijoms bei įstaigoms teikia rekomendacijas. Galimybė apskųsti arba kitomis teisių gynimo priemonėmis ginčyti ombudsmeno sprendimus nenumatyta nei SESV 228 straipsnyje, nei Ombudsmeno statute¹.

85–87 dalys

85, 86 ir 87 dalyse pateiktos faktinės išvados dėl Europos ombudsmeno yra teisingos ir jose tinkamai apibūdinama ombudsmeno veikla nagrinėjant su viešaisiais pirkimais susijusius skundus.

Ombudsmenė sutinka, kad Europos ombudsmeno statuto 2 straipsnio 4 dalyje nustatytas procedūrinis reikalavimas iš tikrųjų gali trukdyti ombudsmenei greitai reaguoti į skundą dėl viešųjų pirkimų procedūros. Tačiau veiksmingas vidaus skundų nagrinėjimo mechanizmas gali padėti susiaurinti ir patikslinti nagrinėtinus klausimus, jeigu jie perduodami spręsti ombudsmenei.

6 rekomendacija

Ombudsmenė teigiamai vertina Teisingumo Teismo rekomendaciją, kad Komisija turėtų pasiūlyti ES finansinio reglamento pakeitimus, kuriuos priėmus būtų galima greitai peržiūrėti skundus dėl viešųjų pirkimų procedūrų, ir kad ekonominės veiklos vykdytojai tokia peržiūra naudotųsi prieš kreipdamiesi į ES ombudsmeną arba teismus. Viešasis interesas, susijęs su veiksmingu ir greitu administravimu, būtų geriau tenkinamas sukuriant vidaus peržiūros mechanizmą, kuriuo galėtų naudotis nusiskundimų dėl pirkimo proceso turintys konkurso dalyviai. Ombudsmenė mano, kad institucijoms, įstaigoms ir agentūroms sukūrus patikimus vidaus peržiūros mechanizmus turi būti tariama, kad prieš ombudsmenui pateikiant bet kokį skundą buvo laikomasi statuto 2 straipsnio 4 dalyje nustatyto procedūrinio reikalavimo. Tiesą sakant, poreikio kreiptis į ombudsmeną būtų galima išvengti, jeigu vidaus mechanizmas pats savaime iš tikrųjų būtų veiksmingas.

Tęsdama šį darbą ir pasinaudodama didele savo institucijos patirtimi, ombudsmenė mielai patartų ir padėtų kuriant veiksmingo skundų nagrinėjimo mechanizmo struktūrą.

11994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimas 94/262 dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (OL L 113, 1994, p. 15).

QJ-AB-16-015-LT-E    ISSN 1977-5725

ES institucijų pirkimų taisyklės iš esmės yra suderintos su bendraisiais ES teisės aktais dėl viešųjų pirkimų, pagal kuriuos reikalaujama konkursus dėl pirkimų sutarčių rengti kuo platesnius, kad būtų užtikrinta didžiausia konkurencija. ES institucijų valdymo ir kontrolės tvarka yra patikima, ja iš esmės mažinama klaidų rizika. Tačiau nustatėme, kad ES institucijos gali padaryti daugiau, kad palengvintų galimybę dalyvauti pirkimuose ekonominės veiklos vykdytojams (visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms), pavyzdžiui, kiek įmanoma supaprastindamos taisykles ir panaikindamos bereikalingas kliūtis, dėl kurių kyla sunkumų galimiems konkursų dalyviams, norintiems sužinoti apie ES institucijų siūlomas pirkimų galimybes.