EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-5145-9 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/68967 | QJ-AB-16-015-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-5121-3 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/717357 | QJ-AB-16-015-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5141-1 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/8953 | QJ-AB-16-015-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums
Datums

Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums
10.2.2015.

Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai)
31.3.2016.

Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras
24.5.2016.

Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās
23.5.2016.
3.6.2016.
14.6.2016.
27.5.2016.
11.5.2016.

LV
2016

Nr. 17

Īpašais ziņojums

ES iestādes var darīt vairāk,
lai atvieglotu piekļuvi to
publiskajam iepirkumam

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo ziņojumu sagatavoja ERP locekļa Baudilio Tomé Muguruza vadītā IV apakšpalāta, kura revidē ieņēmumus, pētniecību un iekšējo nozaru politiku, finanšu un ekonomikas pārvaldību, kā arī Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Revīziju vadīja ERP loceklis Alex Brenninkmeijer, un tajā piedalījās biroja vadītājs Antonius Moonen, biroja atašejs Raphael Debets, atbildīgais vadītājs Paul Stafford, darbuzdevuma vadītājs Peter Schönberger un revidenti Tomasz Kapera un Jurgen Manjé.

No kreisās uz labo: A. Moonen, J. Manjé, P. Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P. Schönberger, R. Debets.

Saturs

Glosārijs

Abreviatūras

Kopsavilkums

Ievads

ES iestāžu publiskā iepirkuma regulējums

Kā darbojas publiskā iepirkuma procedūras

Revīzijas tvērums un pieeja

Revīzijas tvērums

Revīzijas pieeja

Apsvērumi

I iedaļa. ES iestādes spēj nodrošināt, ka nopietnu kļūdu to iepirkuma procedūrās ir maz, tomēr sistemātiski neuzrauga līdzdalību tajās

Atšķirībā no situācijas dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm nopietnu kļūdu vai pārkāpumu, par kuriem ziņots saistībā ar ES iestāžu īstenoto iepirkumu, ir maz

ES iestādēm ir stabilas sistēmas un spējīgs personāls, lai kontrolētu kļūdu un pārkāpumu risku

Lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski nemēra līdzdalības līmeni savās iepirkuma procedūrās

II iedaļa. Noteikumi, kas jāievēro, un procedūru izvēle, kas izdarīta iepirkuma procesa sākumā, nav pietiekami vērsta uz to, lai palielinātu līdzdalību

ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma noteikumus, neatviegloja piekļuvi iepirkumam, pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un novēršot neskaidrības

Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku konkurenci

III iedaļa. Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes, un tās izmantot

ES iestāžu iepirkuma pasākumu pamanāmība internetā ir vāja

Attiecībā uz e-iepirkuma procedūru un e-iesniegšanu ES iestādes rada nevajadzīgus šķēršļus ekonomikas dalībniekiem, nekavējoties neizmantojot saskaņotus risinājumus

Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr tiek izskatītas viņu sūdzības un atlīdzināti zaudējumi

IV iedaļa. Rezultātu pārredzamība un savstarpēja mācīšanās netiek sistemātiski īstenota

Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu rezultātiem nav pieejama tādā veidā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde un plašāka sabiedrība to varētu efektīvi uzraudzīt

Mācīšanās no labākās prakses nav pilnībā izmantota

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. |  | TED eTendering lietotāji (2016. gada aprīlī)
II pielikums. |  | Aptaujas rezultātu kopsavilkums

Eiropas Parlamenta atbildes

Eiropas Savienības Padomes atbildes

Eiropas Komisijas atbildes, tostarp OLAF un Eiropas Savienības Publikāciju biroja atbildes

Eiropas Centrālās bankas atbildes

Eiropas Ombuda atbildes

Glosārijs

Līgumslēdzējs: ekonomikas dalībnieks, kam piešķirtas līguma slēgšanas tiesības.

E-iepirkuma procedūra (arī e-piekļuve): platforma, kas paredzēta publiskā iepirkuma dokumentu, piemēram, darba uzdevumu, publicēšanai internetā un elektroniskai saziņai starp pretendentiem un līgumslēdzēju organizāciju.

E-iesniegšana: piedāvājumu elektroniskā iesniegšana, ko veic ekonomikas dalībnieki, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus.

Eiropas Savienības iestādes: LES 13. pantā ir uzskaitītas Eiropas Savienības iestādes: Eiropas Parlaments, Eiropadome, Padome, Eiropas Komisija, Eiropas Savienības Tiesa, Eiropas Centrālā banka un Revīzijas palāta. ES līgumos ir minētas arī vairākas citas struktūras, kurām ir īpaša loma, tādas kā Eiropas Ārējās darbības dienests un Eiropas Investīciju banka.

Ekonomikas dalībnieks: fiziska vai juridiska persona vai publiska struktūra, vai šādu personu un/vai struktūru apvienība, kas piedāvā veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus.

Elektroniskais iepirkums (e-iepirkums): elektroniskās saziņas un darījumu apstrādes izmantošana publiskā sektora organizācijās, veicot preču un pakalpojumu vai būvdarbu iepirkumu.

E-paziņošana: paziņojumu elektroniskā publicēšana, sniedzot informāciju par publiskā iepirkuma iespējām, tostarp ar hipersaiti uz e-iepirkuma procedūras platformu.

ES aģentūras un citas ES struktūras: no ES iestādēm nošķirtas struktūras – atsevišķas juridiskas personas, kas izveidotas noteiktu uzdevumu izpildei saskaņā ar ES tiesību aktiem. Kopumā ir 52 aģentūras un citas ES struktūras.

ES Finanšu regula: regula, kurā izklāstīti principi un procedūras, kas reglamentē ES budžeta izstrādi un izpildi un Eiropas Savienības finanšu kontroli.

Finanšu pārredzamības sistēma (FPS): publiski pieejama tiešsaistes datubāze, ko pārvalda Komisija un kurā tiek publicēti Komisijas tieši izmaksātā ES finansējuma saņēmēju vārdi.

Iepirkuma direktīvas: direktīvas, kas paredz kopīgus noteikumus, kuri jāievēro līgumslēdzējām iestādēm ES dalībvalstīs, ja ir pārsniegta noteikta vērtība. ES iestādes ir pieņēmušas savus noteikumus, kas kopumā atbilst direktīvām, taču neietver visus tajās paredzētos noteikumus.

Iepirkuma procedūras: pārskats par iepirkuma procedūrām ir sniegts 1. izcēlumā.

Kopēja statistiski teritoriālo vienību klasifikācija (NUTS): vienota un saskaņota ES teritoriālā iedalījuma sistēma, kas izveidota, lai Eiropas Savienībai nodrošinātu reģionālo statistiku.

MVU: mazie un vidējie uzņēmumi ir definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK. Vidējos uzņēmumos ir mazāk nekā 250 darbinieku, un to apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus vai kopējā bilance nepārsniedz EUR 43 miljonus. Mazos uzņēmumos ir mazāk nekā 50 darbinieku, un to apgrozījums nepārsniedz EUR 10 miljonus vai kopējā bilance nepārsniedz EUR 10 miljonus.

OLAF: Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (Eiropas Komisijas struktūrvienība); tas izmeklē ES budžeta līdzekļu izkrāpšanas, kā arī korupcijas gadījumus un nopietnus pārkāpumus ES iestādēs un izstrādā krāpšanas apkarošanas politiku Eiropas Komisijai.

Pamatlīgums: līgums, ko slēdz ar vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un kurā izklāstīti pamatnoteikumi vairākiem konkrētiem līgumiem, kas tiks slēgti noteiktā laikposmā (parasti četros gados).

Piedāvājums: ekonomikas dalībnieka iesniegtais piedāvājums.

Piemērošanas noteikumi (PN): ES Finanšu regulas papildinājums, kurā noteikumi izklāstīti sīkāk.

Pretendents: ekonomikas dalībnieks, kas ir iesniedzis piedāvājumu.

Publikāciju birojs: starpiestāžu birojs, kura uzdevums ir publicēt Eiropas Savienības iestāžu publikācijas, tostarp TED vietnē.

Publiskais iepirkums: būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu iepirkums, ko veic publiskā sektora iestādes un struktūras vietējā, reģionālā, valsts vai ES līmenī.

TED: TED (Tenders Electronic Daily) ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājuma tiešsaistes versija, kas paredzēta Eiropas publiskajam iepirkumam.

TED eTendering: Publikāciju biroja piedāvātā e-iepirkuma procedūras platforma, kurā līgumslēdzējas iestādes var publicēt iepirkuma procedūras dokumentus un elektroniski atbildēt uz pretendentu jautājumiem.

Ticamības deklarācija: ikgadējā finanšu un atbilstības revīzija, kurā Revīzijas palāta revidē ES pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu pareizību (dažkārt izmantota abreviatūra DAS no franču “déclaration d’assurance”).

Abreviatūras

Budžeta ĢD: Budžeta ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)

COMM ĢD: Komunikācijas ģenerāldirektorāts (Eiropas Parlaments)

CPO: Centrālais iepirkumu birojs (ECB)

CPV: Kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca

DAS: Ticamības deklarācija (no franču “déclaration d’assurance”)

ECB: Eiropas Centrālā banka

EuropeAid: Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD)

FINS ĢD: Finanšu ģenerāldirektorāts (Eiropas Parlaments)

Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD: Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)

Informātikas ĢD: Informātikas ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)

INLO ĢD: Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāts (Eiropas Parlaments)

JRC: Kopīgais pētniecības centrs

Komunikācijas ĢD: Komunikācijas ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)

LES: Līgums par Eiropas Savienību

LESD: Līgums par Eiropas Savienības darbību

MVU: mazie un vidējie uzņēmumi

Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD: Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)

NUTS: Kopēja statistiski teritoriālo vienību klasifikācija

OIB: Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē (Eiropas Komisija)

OIL: Infrastruktūras un loģistikas birojs Luksemburgā (Eiropas Komisija)

OLAF: Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai

OV: Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

Pētniecības un inovācijas ĢD: Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts (Eiropas Komisija)

PN: ES Finanšu regulas piemērošanas noteikumi

TED: Tenders Electronic Daily

Kopsavilkums

I

Publiskais iepirkums ir svarīga ES dalībvalstu ekonomikas sastāvdaļa. Aptuveni piektdaļu no ES iekšzemes kopprodukta publiskā sektora iestādes ik gadu tērē būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu iepirkumam. Palāta nesen publicēja īpašo ziņojumu Nr. 10/15, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta publiskajam iepirkumam dalībvalstīs no ES budžeta līdzfinansēto kohēzijas politikas izdevumu jomā. Savukārt šajā ziņojumā ir aplūkots četru lielāko ES iestāžu veiktais iepirkums, kura vērtība 2014. gadā kopā sasniedza aptuveni EUR 4 miljardus.

II

ES tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā ir būtiska loma vienotā tirgus izveidē un efektīvas un lietderīgas publisko līdzekļu izmantošanas nodrošināšanā. Kamēr ES iepirkuma direktīvas attiecas uz dalībvalstu veiktajiem iepirkuma pasākumiem, ieskaitot kohēzijas politikas izdevumus, ES iestādēm ir savi iepirkuma noteikumi. Šie noteikumi kopumā atbilst direktīvām, bet ir dažas būtiskas atšķirības, kuras Palāta uzskata par nepamatotām.

III

ES iestādēm par iepirkuma līgumiem ir jārīko iespējami plašākais iepirkuma konkurss, lai maksimāli palielinātu konkurenci. Revīzijas laikā Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā ES iestādes atvieglo piekļuvi savam publiskajam iepirkumam.

IV

Tika konstatēts, ka ES iestāžu veiktie pārvaldības un kontroles pasākumi ir pamatoti un kopumā mazina kļūdu risku, kas pretējā gadījumā varētu nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas dalībnieku iespēju piedalīties un taisnīgu attieksmi pret tiem. Tomēr lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski neuzrauga līdzdalības līmeni.

V

Eiropas Parlaments un Padome 2014. gadā pieņēma reformētas direktīvas, lai atvieglotu iepirkumu un samazinātu ar to saistīto administratīvo slogu, it īpaši ar mērķi palielināt mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību. Tomēr Palāta konstatēja, ka ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma noteikumus, šādu piekļuvi neatviegloja, pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un novēršot neskaidrības.

VI

Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku konkurenci. Lielākajai daļai ES iestāžu nebija politikas, lai pirms formālās iepirkuma procedūras uzsākšanas apspriestos ar tirgus dalībniekiem. Turklāt līgumus varēja biežāk sadalīt daļās, lai veicinātu līdzdalību, kam būtu pozitīva ietekme uz tādu ekonomikas dalībnieku kā MVU piekļuvi iepirkumam.

VII

Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes. ES iestāžu piedāvātās iepirkuma iespējas internetā ir slikti pamanāmas. Pieejamā informācija ir fragmentāra un izkliedēta pa daudzām dažādām tīmekļa vietnēm. TED (Tenders Electronic Daily) meklēšanas funkcija ne vienmēr deva apmierinošus rezultātus. Rīki, kas piedāvājumus ļauj iesniegt elektroniski, vēl nav plaši un saskaņoti ieviesti.

VIII

Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr tiek izskatītas viņu sūdzības un atlīdzināti zaudējumi. Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu iznākumu nav pieejama tādā veidā, lai sabiedrība to varētu efektīvi uzraudzīt.

IX

Palāta secina, ka ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu piekļuvi savam publiskajam iepirkumam, un, aicinot tās pieņemt politiku, kas sistemātiski veicina plašāku līdzdalību, sniedz turpmāk aprakstītos ieteikumus.

a)Lai veicinātu savu iepirkuma pasākumu pieejamības uzraudzību, visām ES iestādēm ir jāvāc un jāanalizē dati gan par dalības pieteikumu un saņemto piedāvājumu sākotnējo skaitu, gan arī par to piedāvājumu skaitu, kas tika ņemti vērā, pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.

b)Lai veiktu 2016. gadā gaidāmo ES Finanšu regulas pārskatīšanu, Komisijai vienotā publiskā iepirkuma noteikumu kopumā ir jāapvieno visi attiecīgie noteikumi. Skaidri jāatbalsta mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalība.

c)ES iestādēm atbilstīgos gadījumos ir aktīvi jāizmanto iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, lai sagatavotu iepirkumu un informētu ekonomikas dalībniekus par saviem iepirkuma plāniem.

d)Ja iespējams, ES iestādēm līgumi ir jāsadala daļās, lai palielinātu līdzdalību iepirkuma procedūrās.

e)ES iestādēm ir jāizveido kopīga elektroniska vienas pieturas aģentūra to iepirkuma pasākumiem, lai ekonomikas dalībnieki visu attiecīgo informāciju varētu atrast vienā tiešsaistes vietnē un, izmantojot šo tīmekļa vietni, varētu sazināties ar ES iestādēm;

f)Komisijai ir jāpiedāvā mehānisms, lai no ekonomikas dalībniekiem saņemtās sūdzības par netaisnīgu attieksmi pret viņiem tiktu ātri izskatītas. Šādai izskatīšanai jānotiek, pirms ekonomikas dalībnieki var vērsties pie Eiropas Ombuda vai ES tiesās.

g)Lai nodrošinātu iepirkuma pasākumu efektīvu ex post uzraudzību, ES iestādēm ir jāizveido vienots un publisks ar iepirkuma līgumiem saistītās informācijas repozitorijs, kuru varētu izveidot TED eTendering ietvaros.

h)Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir jāsagatavo ziņojumi un statistika par dažāda veida apgalvojumu izmeklēšanu un par šīs izmeklēšanas rezultātiem.

i)ES iestādēm ir jāveic salīdzinošā izvērtēšana, lai nodrošinātu savstarpēju mācīšanos un labākās prakses apmaiņu.

Ievads

01

Ziņojums sākas ar īsu pārskatu par ES iestāžu īstenotā publiskā iepirkuma (būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu iepirkuma) regulējumu un par Palātas veiktās revīzijas pieeju. Mēs izskaidrojam iekšējās kontroles mehānismus, kurus īsteno ES iestādes, lai līdz minimumam samazinātu pārkāpumu skaitu. Pēc tam ir aplūkoti iepirkuma procesa dažādie posmi, lai novērtētu iestāžu izmantoto procedūru pieejamību. Vai ir izstrādāti skaidri un atbilstoši noteikumi? Vai, ES iestāžu darbiniekiem sagatavojot iepirkuma procedūras, šie noteikumi tiek piemēroti konkurenci veicinošā veidā? Vai starp tūkstošiem iepirkuma iespēju, kas tiek publicētas katru nedēļu, ekonomikas dalībniekiem būs viegli atrast tās, kuras tos varētu interesēt? Vai piedāvājumu iesniegšana nav nevajadzīgi sarežģīta? Kas notiek, ja ekonomikas dalībnieks uzskata, ka attieksme pret viņu nav bijusi taisnīga? Visbeidzot, vai veids, kādā ES iestādes ziņo par iepirkuma pasākumu rezultātiem, nodrošina pārskatatbildību?

02

Publiskā iepirkuma politika ir svarīgs instruments vienotā tirgus izveidē un gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes sasniegšanā, vienlaikus nodrošinot publisko līdzekļu efektīvāko un lietderīgāko izmantošanu. Publiskā iepirkuma noteikumi ir izstrādāti tā, lai ieguvēji būtu gan ekonomikas dalībnieki, gan arī līgumslēdzējas iestādes. To mērķis ir radīt tirgus iespējas ekonomikas dalībniekiem, vienlaikus palielinot potenciālo līgumslēdzēju skaitu, kas pieejams iestādēm. Ja līgumslēdzējas iestādes atvieglotu piekļuvi publiskajam iepirkumam, tās varētu saņemt vairāk piedāvājumu, kas atbilst to iepirkuma vajadzībām. Lielāka konkurence nodrošinātu līdzekļu labāku atdevi nodokļu maksātājiem (sk. 1. attēlu). ES iestādēm par publiskā iepirkuma līgumiem ir jārīko iespējami plašākais iepirkuma konkurss¹.

03

Eiropas Parlaments un Padome 2014. gadā vienojās par publiskā iepirkuma politikas reformu Eiropas Savienībā. Starp reformu paketes galvenajiem elementiem bija pasākumi tirgus piekļuves ierobežojumu atcelšanai, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Šajā ziņojumā ir aplūkots, cik lielā mērā ES iestāžu izmantotā iepirkuma prakse atvieglo šādu piekļuvi.

1. attēls

Labāka piekļuve ekonomikas dalībniekiem – līdzekļu labāka atdeve nodokļu maksātājiem

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

ES iestāžu publiskā iepirkuma regulējums

04

Piešķirot publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, ir jāievēro Līgumu principi, it īpaši attiecībā uz brīvu preču apriti, brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, kā arī no tiem izrietošie principi, proti, vienlīdzīga piekļuve un vienlīdzīga attieksme, nediskriminēšana, savstarpēja atzīšana, proporcionalitāte, godīga konkurence, atklātība un pārredzamība.

05

Publisko iepirkumu ES dalībvalstīs reglamentē Direktīva 2014/24/ES² (turpmāk – “2014. gada Iepirkuma direktīva”) un vairākas citas direktīvas, kurās paredzēti kopīgi noteikumi, kas jāievēro līgumslēdzējām iestādēm attiecībā uz iepirkumiem, kuri pārsniedz noteiktu vērtību. Šie noteikumi ir jātransponē valstu tiesību aktos. ES iestādēm direktīvas nav juridiski saistošas. Tās ir pieņēmušas savus noteikumus, kas kopumā atbilst 2014. gada Iepirkuma direktīvai ar dažiem būtiskiem izņēmumiem³. ES iestādēm, kuras finansē no vispārējā budžeta, iepirkuma noteikumi ir ietverti finanšu noteikumos, kuros jaunākie grozījumi izdarīti 2015. gada oktobrī⁴ (turpmāk – “ES Finanšu regula”), un to piemērošanas noteikumos, kuros jaunākie grozījumi izdarīti 2015. gada oktobrī⁵ (turpmāk – “PN”). Eiropas Centrālās bankas iepirkuma noteikumi ir izklāstīti lēmumā⁶ (turpmāk – “ECB iepirkuma noteikumi”), ko 2016. gada februārī pieņēma ECB Valde. ES publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums ir parādīts 2. attēlā.

2. attēls

ES publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Kā darbojas publiskā iepirkuma procedūras

06

Pamatojoties uz ES Finanšu regulu, Komisijas iekšējā iepirkuma rokasgrāmatā⁷ izšķir desmit dažādas iepirkuma procedūras (sk. 1. izcēlumu). Izvēle, kas jāizdara, ir atkarīga no dažādiem faktoriem, īpaši no līguma paredzamās vērtības. Svarīgākie iepirkuma procesa soļi ir parādīti 3. attēlā.

1. izcēlums

Iespējamās procedūras saskaņā ar ES Finanšu regulu

Atklāta procedūra: standarta procedūra, ko var izmantot jebkuram līgumam un kas sākas ar paziņojuma par līgumu publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī (OV). Piedāvājumu var iesniegts ikviens ieinteresētais ekonomikas dalībnieks.

Slēgta procedūra: standarta procedūra divos posmos, kas sākas ar paziņojuma par līgumu publicēšanu OV un ko var izmantot jebkuram līgumam. Pieteikties var ikviens ieinteresētais ekonomikas dalībnieks, bet tikai uzaicinātie dalībnieki var iesniegt piedāvājumu, kas tiks novērtēts otrajā posmā. Šīs procedūras variants ir dinamiskā iepirkumu sistēma, izmantojot tikai elektroniskus līdzekļus.

Konkursa procedūra ar sarunām: procedūra, kas ir līdzīga slēgtajai procedūrai un ko var izmantot tikai īpašos gadījumos neatkarīgi no pirkuma vērtības. Iesniegtos piedāvājumus (tehniskos un finansiālos) var apspriest sarunās.

Procedūras, kas seko uzaicinājumam izteikt ieinteresētību: pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību tiek veikta to kandidātu priekšatlase vai pārdevēju reģistrācija, kurus vēlāk var uzaicināt iesniegt piedāvājumus dažādās iepirkuma procedūrās.

Sarunu procedūra bez paziņojuma par līgumu publicēšanas: izņēmuma procedūra, ko var izmantot tikai noteiktos gadījumos vai apstākļos (piemēram, ārkārtējas steidzamības gadījumā).

Sarunu procedūra līgumiem ar vidēji lielu vai mazu vērtību: līgumslēdzējai iestādei ir jāuzaicina iesniegt piedāvājumus tie ekonomikas dalībnieki, kas izrādījuši interesi ex ante publicēšanas laikā, un papildus tā var uzaicināt citus kandidātus pēc savas izvēles. Ja līguma vērtība ir ļoti maza, var rīkot sarunas ar vienu kandidātu, ko izraudzījusies līgumslēdzēja iestāde.

Konkursa dialogs: to izmanto sarežģītu iepirkumu gadījumos, kad līgumslēdzēja iestāde bez dialoga ar potenciālajiem pretendentiem nespēj noteikt, ar kādiem līdzekļiem var apmierināt tās vajadzības, vai novērtēt, kādus tehniskus, finansiālus vai juridiskus risinājumus var piedāvāt tirgus.

Inovācijas partnerība: divu posmu procedūra tāda novatoriska produkta iegādei, kas vēl jāizstrādā un kuram tirgū nav pieejams līdzvērtīgs produkts.

Metu konkurss: tas ļauj līgumslēdzējai iestādei iegūt plānu vai metu, ko pēc konkursa procedūras ar balvu piešķiršanu vai bez tās piedāvā žūrija. Pēc tam konkursa uzvarētājs vai uzvarētāji tiek uzaicināti uz sarunām, lai vēlāk noslēgtu līgumu.

Sarunu procedūra ēku pirkšanas vai nomas līgumiem: ēku pirkšanas vai nomas līgumus (zemes, esošo ēku vai cita nekustamā īpašuma iegāde, ilgtermiņa noma, lietošanas tiesības, nomāšana, īrēšana vai pirkšana uz nomaksu ar vai bez izpirkuma tiesībām) var noslēgt sarunu procedūras ceļā, nepublicējot paziņojumu par līgumu, pēc tam, kad ir izpētīts vietējais tirgus.

3. attēls

Pārskats par iepirkuma procesu saskaņā ar ES Finanšu regulu

Piezīme. Ar pārtrauktu līniju iezīmētajos lodziņos ir norādīts procedūras posms, kas nav obligāts. ES Iepirkuma direktīvā noteiktās robežvērtības ir EUR 5 225 000 būvdarbiem un EUR 135 000 piegādēm vai pakalpojumiem. Vidēji liela vērtība: EUR 60 000,01–5 224 999,9 būvdarbiem un EUR 60 000,01–134 999,9 piegādēm vai pakalpojumiem. Maza vērtība: EUR 15 000,01–60 000. Ļoti maza vērtība: EUR 1000,01–15 000. Ja summa nepārsniedz EUR 1000, iepirkuma procedūra nav vajadzīga.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

1Sk. ES Finanšu regulas 102. panta 2. punktu, kurā šo noteikumu ir atļauts nepiemērot tikai tādā gadījumā, ja tiek izmantota sarunu procedūra.

2Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

3Sk. 29.–31. punktu.

4Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 28. oktobra Regula (ES, Euratom) 2015/1929, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 286, 30.10.2015., 1. lpp.).

5Komisijas 2015. gada 30. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/2462, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 342, 29.12.2015., 7. lpp.).

6Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 9. februāra Lēmums (ES) 2016/245, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus (OV L 45, 20.2.2016., 15. lpp.).

7Rokasgrāmata par publisko iepirkumu Komisijā (2015. gada novembris, nav publicēta); darīta pieejama citām ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

Revīzijas tvērums un pieeja

Revīzijas tvērums

07

Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā ES iestādes atvieglo piekļuvi savam publiskajam iepirkumam. Priekšnosacījumus, lai atvieglotu piekļuvi publiskajam iepirkumam, skatīt 4. attēlā.

4. attēls

Priekšnosacījumi, lai atvieglotu piekļuvi publiskajam iepirkumam

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

08

Palāta tādējādi aplūkoja šādus četrus jautājumus.

a)Vai ES iestādēm ir stabilas sistēmas, kas veicina līdzdalību, vienlaikus aizsargājot Savienības finanšu intereses?

b)Vai ES iestādes izvēlas atbilstošas iepirkuma procedūras, lai palielinātu līdzdalību tajās?

c)Vai ES iestādes pēc iespējas novērš šķēršļus, kas rada grūtības potenciālajiem pretendentiem?

d)Vai ES iestādes vispusīgi un sistemātiski nodrošina to, ka iepirkuma procedūru iznākumi ir pārredzami, un vai tās cita no citas mācās?

09

Revīzija aptvēra iepirkuma pasākumus, ko veic četras lielākās ES iestādes: Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Centrālā banka (ECB). Šo četru iestāžu vairāk nekā EUR 15 000 vērto (ECB – vairāk nekā EUR 10 000) līgumu kopējā vērtība 2014. gadā ir parādīta 1. tabulā.

1. tabula

Līgumu vērtība 2014. gadā

Iestāde | Miljonos EUR
Komisija | 3 034
Parlaments | 497
ECB | 515
Padome¹ | 171
Kopā | 4 217

1Padomes aplēstā 2014. gadā uzsākto procedūru vērtība.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz revidēto iestāžu sniegtajiem datiem.

10

Īpašu jautājumu izskatīšanai revīzijā tika ietvertas arī šādas ES iestādes un struktūras: Eiropas Savienības Tiesa, ņemot vērā tās judikatūru saistībā ar ES iestāžu īstenoto publisko iepirkumu, Eiropas Ombuds, kas izskata administratīvas kļūmes iepirkuma procedūrās, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kas veic izmeklēšanu saistībā ar iepirkuma procedūru pārkāpumiem, un Publikāciju birojs, kas pārvalda tiešsaistes pakalpojumus, kuri nodrošina piekļuvi informācijai par publisko iepirkumu.

11

Revīzijā netika aplūkoti publiskā iepirkuma līgumi, kurus saņēmēju vārdā un interesēs saistībā ar ārējo darbību ir noslēgusi Komisija⁸, ne arī iepirkumi, kur ES izdevumu pārvaldībā ir iesaistītas citas organizācijas vai struktūras (tā dēvētā Komisijas “netiešā pārvaldība”) vai kur pārvaldība tiek dalīta ar dalībvalstīm.

Revīzijas pieeja

12

Savus apsvērumus Palāta balstīja uz šādiem galvenajiem revīzijas pierādījumu avotiem:

a)tika veikta iepriekšēja izpēte, kurā piedalījās uzņēmēju organizāciju pārstāvji, valstu iepirkuma eksperti un eksperti no akadēmiskajām aprindām;

b)tika izskatīti dokumenti, kas attiecas uz iepirkuma politiku, procedūrām un instrumentiem;

c)tika analizēti 2013.–2015. gadā veiktā iepirkuma dokumentu paraugi, kas saņemti no Eiropas Parlamenta (INLO ĢD un COMM ĢD), Padomes Ģenerālsekretariāta, Komisijas (Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD, Kopīgā pētniecības centra (JRC)) un ECB;

d)tika pārbaudīti ES iestāžu tiešsaistes rīki, kuru uzdevums ir palīdzēt apzināt iepirkuma iespējas;

e)tika iztaujāti ES iestāžu darbinieki;

f)tika analizētas ES iestāžu atbildes uz Palātas anketu jautājumiem.

13

Turklāt Palāta aptaujāja 47 mazākas ES struktūras, lai noskaidrotu to uzskatus un viedokļus par iepirkuma politiku un procesiem. Atbildēja 40 struktūras (jeb 85 %). Rezultāti ir apkopoti II pielikumā.

8Uz tiem attiecas īpaši noteikumi, kas izklāstīti ES Finanšu regulas Otrās daļas IV sadaļā.

Apsvērumi

I iedaļa. ES iestādes spēj nodrošināt, ka nopietnu kļūdu to iepirkuma procedūrās ir maz, tomēr sistemātiski neuzrauga līdzdalību tajās

14

ES iestādēm ir jāspēj pierādīt, ka tās nodrošina savu iepirkuma pasākumu pieejamību. Šim nolūkam tām ir vajadzīga informācija par ekonomikas dalībnieku līdzdalības līmeni iepirkuma procedūrās. Tām ir arī jānovērš nopietnas kļūdas un pārkāpumi, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas dalībnieku iespēju piedalīties ES iestāžu īstenotajā iepirkumā, mazinot to uzticēšanos un līdz ar to arī interesi šajā jomā. Palāta pārbaudīja pieejamo informāciju par nopietnām kļūdām un pārkāpumiem, to novēršanas sistēmām un ekonomikas dalībnieku līdzdalību ES iestāžu iepirkuma procedūrās.

Atšķirībā no situācijas dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm nopietnu kļūdu vai pārkāpumu, par kuriem ziņots saistībā ar ES iestāžu īstenoto iepirkumu, ir maz

15

Palātas ikgadējā ticamības deklarācijā⁹ ir atklāts maz nopietnu kļūdu publiskā iepirkuma darījumos, ko tieši pārvaldīja ES iestādes¹⁰. Tāpat kā iepriekšējos gados tas atšķiras no situācijas, kas vērojama dalītajā pārvaldībā ar dalībvalstīm¹¹.

16

Pēc Palātas pieprasījuma OLAF analizēja laikā no 2015. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim saņemto informāciju par iespējamiem pārkāpumiem, lai noteiktu ar publisko iepirkumu saistītas lietas. Kopumā OLAF saskaitīja 503 dažādas ienākošās informācijas vienības. Tikai 20 no 503 paziņojumiem attiecās uz ES iestāžu īstenoto iepirkumu: 16 no tiem tika noraidīti sākotnējā lietu atlases posmā un par četriem tika uzsākta izmeklēšana. Šie skaitļi nozīmē to, ka salīdzinājumā ar ES iestāžu uzsākto iepirkuma procedūru kopējo skaitu to gadījumu daļa, kuros varētu tikt konstatēti nopietni pārkāpumi, ir aptuveni 1 %, ņemot vērā, ka gadā ir aptuveni 2000 procedūru, par kurām ES iestādes Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.

17

Šo statistiku OLAF sagatavoja tikai pēc Palātas īpaša pieprasījuma, un tas ir tikai konkrēta brīža “momentuzņēmums”, kas sniedz priekšstatu par to iespējamo gadījumu skaitu, kuri nonāk OLAF uzmanības lokā. Būtu noderīgāk, ja OLAF varētu sniegt tādu statistiku, kas ļauj konstatēt tendences un novērtēt tā veiktās izmeklēšanas rezultātus.

ES iestādēm ir stabilas sistēmas un spējīgs personāls, lai kontrolētu kļūdu un pārkāpumu risku

Operatīvajiem dienestiem ir pieejamas ekspertu zināšanas un palīdzība procedūru jautājumos

18

Lai iepirkums būtu veiksmīgs, ir vajadzīga gan tehniskā kompetence attiecībā uz konkrētajiem būvdarbiem, piegādēm un pakalpojumiem, gan arī padziļinātas zināšanas par piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām.

19

Visām struktūrām, kuru iepirkuma procedūras Palāta pārbaudīja¹², ir īpašas iepirkuma ekspertu grupas, kas sniedz ieteikumus un palīdzību operatīvajiem dienestiem to iepirkuma pasākumos. Palāta konstatēja, ka iepirkuma ekspertu zināšanas procedūru jautājumos papildina operatīvo dienestu tehnisko kompetenci un ka iepirkuma pasākumiem paredzētie personāla resursi ir atbilstoši. Turklāt ir pieejami arī ES iestāžu juridisko dienestu un/vai centrālo finanšu nodaļu sniegtie ieteikumi un zināšanas procedūru jautājumos.

20

Lielākajai daļai revidēto struktūru ir iekšējās komitejas, kuru mērķis ir stiprināt pārvaldību un kontroli pār iepirkuma procedūrām. Parasti šajās komitejās darbojas citu organizācijas daļu darbinieki. Šīs komitejas var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, un parasti tās nodarbojas ar lielākiem iepirkumiem un/vai iepirkumiem, kuros ir mazāka konkurence. Pirms līguma parakstīšanas šīs komitejas nodrošina papildu pārliecību, ka piemērojamie noteikumi ir ievēroti. Turklāt, ņemot vērā to starpnozaru sastāvu, tās veido platformu viedokļu apmaiņai lielākajās iestādēs, ja iepirkums ir decentralizēts.

Iekšējās revīzijas dienestu sniegtajiem ieteikumiem bija liela nozīme

21

Iepirkuma pasākumu pašreizējās organizatoriskās struktūras un procedūru pamatā lielā mērā ir ieteikumi, kurus pirms dažiem gadiem sniedza iekšējās revīzijas dienesti. Tajā pašā laikā vairākums iekšējās revīzijas dienestu uzmanību koncentrēja uz citām attiecīgo iestāžu darbības jomām un publiskajam iepirkumam piešķīra ierobežotus resursus. Tomēr iekšējās revīzijas dienestiem pie iepirkuma jautājumiem būs jāatgriežas, lai novērtētu, kā ir īstenoti nesen pārskatītie iepirkuma noteikumi, un, balstoties uz šā pārvērtējuma rezultātiem, attiecīgi jāpielāgo darba programmas.

ECB saņēma tās iepirkuma pasākumu ārējo sertifikātu

22

Papildus iekšējo ekspertu ieteikumiem ārējā sertifikācija var palīdzēt piesaistīt zināšanas un perspektīvas no citiem avotiem un veicināt uzlabojumus. ECB Centrālais iepirkuma birojs (CPO) pieteicās tā veikto iepirkuma pasākumu ārējam sertifikātam un to arī saņēma. Sertifikātu 2011. gadā izsniedza Licencētais iepirkumu un piegāžu institūts (Chartered Institute of Purchasing & Supply, CIPS). ECB sertifikāta jeb “PPP balvas” (procesi, politika un procedūras) par izcilības standarta sasniegšanu šajās jomās derīguma termiņš beidzās 2015. gada beigās, un CPO plāno 2016. gada I ceturksnī iziet pilnu atkārtotas sertifikācijas procesu.

Lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski nemēra līdzdalības līmeni savās iepirkuma procedūrās

Lai pienācīgi uzraudzītu līdzdalības līmeni, nepietiek tikai ar saņemto piedāvājumu skaitīšanu

23

Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ES iestādēm ir jānorāda attiecīgajam līgumam saņemto piedāvājumu skaits. Taču ar šo informāciju vien nepietiek, lai pienācīgi novērtētu konkurences līmeni procedūrā. Konkurence var būt vāja pat gadījumos, kad ir saņemti vairāki piedāvājumi. Tas īpaši attiecas uz gadījumiem, kad tikai vienu piedāvājumu var novērtēt, pamatojoties uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, jo pārējie jau ir izslēgti pirms novērtēšanas pēdējā posma. Piedāvājumi var tikt izslēgti no galīgās novērtēšanas vairāku iemeslu dēļ, īpaši tad, ja tie ir nepilnīgi vai neatbilst izslēgšanas vai atlases kritērijiem.

JRC dati rāda, ka pusē procedūru, pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, varēja ņemt vērā tikai vienu piedāvājumu

24

Tikai Komisijas JRC apkopo par katru procedūru un katru procedūras veidu savāktos datus attiecībā uz saņemto piedāvājumu skaitu, derīgo piedāvājumu skaitu, pieņemamo piedāvājumu skaitu, par atbilstošiem atzīto piedāvājumu skaitu un galīgajā sarakstā iekļauto piedāvājumu skaitu.

25

Palāta analizēja JRC statistikas datus par 2013. un 2014. gadu, lai saņemto piedāvājumu skaitu salīdzinātu ar to piedāvājumu skaitu, kuri sasniedza pēdējo posmu un kurus varēja novērtēt, pamatojoties uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem. Analīzē tika iekļautas 468 procedūras saistībā ar līgumiem, kuru vērtība pārsniedz EUR 60 000. No šīm procedūrām 50 gadījumos jau no paša sākuma bija iespējams ņemt vērā tikai vienu kandidātu, kas ir novirze no principa par maksimāli lielāku konkurenci¹³. Atlikušajās 418 procedūrās pusē gadījumu (49 %), pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, bija iespējams ņemt vērā tikai vienu piedāvājumu (sk. 5. attēlu).

5. attēls

Procedūru biežums pēc to piedāvājumu skaita, kas tika ņemti vērā, pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu (418 JRC līgumi, kas parakstīti 2013. un 2014. gadā un kuru vērtība pārsniedz EUR 60 000)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz JRC sniegtajiem datiem.

II iedaļa. Noteikumi, kas jāievēro, un procedūru izvēle, kas izdarīta iepirkuma procesa sākumā, nav pietiekami vērsta uz to, lai palielinātu līdzdalību

ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma noteikumus, neatviegloja piekļuvi iepirkumam, pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un novēršot neskaidrības

ES Finanšu regula un tās piemērošanas noteikumi nav konsolidēti vienā dokumentā un joprojām ir nevajadzīgi sarežģīti tiesību akti

26

Ar 2015. gadā pārskatīto ES Finanšu regulu ir saglabāta publiskā iepirkuma noteikumu dalīšana starp Finanšu regulu, no vienas puses, un tās piemērošanas noteikumiem, no otras puses. Kā mēs norādījām Atzinumā Nr. 1/2015¹⁴, šī dalīšana traucēja sasniegt precizēšanas mērķi, kurš bija pārskatīšanas pamatā. Turklāt šī dalīšana nedod nekādas vērā ņemamas priekšrocības. Tās dēļ saprast jau tā sarežģītos noteikumus ir vēl jo grūtāk – ne tikai ES iestāžu darbiniekiem, bet vēl jo vairāk ekonomikas dalībniekiem.

27

Situāciju vēl vairāk sarežģī tas, ka ne visus attiecīgos noteikumus var atrast ES Finanšu regulas sadaļās un nodaļās, kas attiecas tieši uz publiskā iepirkuma jautājumiem. Svarīgi noteikumi, piemēram, noteikums par “labu pārvaldību”, kas ir īpaši svarīgs ekonomikas dalībniekiem¹⁵, ir ietverti citviet regulas tekstā.

28

ECB iepirkuma noteikumi uzskatāmi parāda, ka visus attiecīgos noteikumus ir iespējams konsolidēt vienā dokumentā.

Būtiskas novirzes no 2014. gada Iepirkuma direktīvas nav paskaidrotas

29

Lai gan ES iestāžu iepirkuma noteikumi lielā mērā atbilst 2014. gada Iepirkuma direktīvas noteikumiem, ir novirzes, kas nav paskaidrotas. Divas no šīm novirzēm ir būtiski saistītas ar ES iestāžu iepirkuma pieejamību. Viena attiecas uz MVU līdzdalību, bet otra – uz iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem mērķi.

MVU līdzdalība netiek īpaši veicināta

30

Viens no 2014. gada Iepirkuma direktīvas galvenajiem mērķiem ir atvieglot “jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piedalīšanos publiskajos iepirkumos”¹⁶. Šajā saistībā likumdevējs skaidri brīdināja par pirktspējas pārmērīgas koncentrācijas risku, publiskā iepirkuma rīkotājiem apvienojot pieprasījumu. 2014. gada Iepirkuma direktīvā termins “MVU” parādās vairāk nekā 20 reižu. Savukārt ES Finanšu regulas grozījumos un pārstrādātajos ECB iepirkuma noteikumos MVU nav pieminēti vispār. Revīzijas laikā mēs konstatējām, ka, izņemot Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD¹⁷, neviena no revidētajām struktūrām nebija sniegusi īpašus ieteikumus vai norādījumus par to, kā atvieglot MVU līdzdalību vai uzraudzīt to līdzdalības līmeni. Palātas rīkotajā aptaujā tikai viens no 40 respondentiem norādīja, ka MVU līdzdalība ir viena no prioritātēm. Tomēr dažas iepirkuma procedūras nepārprotami sniedza iespējas MVU (sk. 2. izcēlumu).

Iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, lai informētu ekonomikas dalībniekus, nav pieminētas

31

Ar 2014. gada Iepirkuma direktīvu ir skaidri atļauts pirms iepirkuma procedūras apspriesties ar tirgus dalībniekiem, un tajā ir noteikti principi, kas jāievēro¹⁸. Līgumslēdzējas iestādes var lūgt vai saņemt konsultācijas no neatkarīgiem ekspertiem vai iestādēm, vai no tirgus dalībniekiem. Minētās konsultācijas var izmantot iepirkuma procedūras plānošanā un rīkošanā, ar noteikumu, ka šādas konsultācijas nerada konkurences izkropļojumus vai neizraisa nediskriminēšanas un pārredzamības principu pārkāpumus. 2014. gada Iepirkuma direktīvā ir norādīts, ka šādas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem tiek rīkotas ne tikai ar mērķi sagatavot iepirkumu, bet arī, lai informētu ekonomikas dalībniekus par līgumslēdzēju iestāžu iepirkuma plāniem un prasībām (sk. 3. izcēlumu). Pēdējais mērķis ES Finanšu regulā nav pārņemts¹⁹.

2. izcēlums

MVU viegli pieejamo procedūru piemēri

2014. gadā Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai bija vajadzīgas ekspertu konsultācijas. Pakalpojumu kopējā paredzamā vērtība četru gadu periodā bija EUR 2,5 miljoni. Tā vietā, lai meklētu vienu līgumslēdzēju, Parlaments pakalpojumus sadalīja piecās daļās: vides politika, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, sabiedrības veselība un pārtikas nekaitīgums. Katrai daļai tika atrasti vairāki piemēroti līgumslēdzēji. Kopumā Parlaments noslēdza līgumus ar 17 dažādiem uzņēmumiem.

2014. gadā Padome veica reklāmas produktu iepirkumu par kopējo vērtību EUR 122 566. Iepirkums tika sadalīts 12 daļās atkarībā no vajadzīgo produktu veida (piemēram, rokas pulksteņi, T-krekli vai pildspalvas). Konkurss starp pretendentiem bija iespējams katras daļas līmenī, un līgumi tika parakstīti ar trim dažādiem uzņēmumiem.

Eiropas Centrālajai bankai sākumā neizdevās atrast ģenerāluzņēmēju savām jaunajām telpām Frankfurtē, jo piedāvājumu cena ievērojami pārsniedza ECB budžetu. Tad ECB nolēma būvdarbu iepirkumu sadalīt 14 paketēs, katrā paketē ietverot 4 līdz 10 daļas. Pamatojoties uz pārskatīto iepirkuma stratēģiju, MVU varēja piedalīties konkursā un tiem tika piešķirtas līguma slēgšanas tiesības. ECB spēja pārvaldīt kādus 60 būvniecības uzņēmumus, kuri strādāja paralēli.

3. izcēlums

Nepamatota novirze no 2014. gada Iepirkuma direktīvas 2015. gada ES Finanšu regulā

“Pirms iepirkuma procedūras sākšanas līgumslēdzējas iestādes var rīkot apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, lai sagatavotu iepirkumu un informētu ekonomikas dalībniekus par saviem iepirkuma plāniem un prasībām.” (no 2014. gada Iepirkuma direktīvas 40. panta, izcēlums pievienots)

“Pirms uzsākt iepirkuma procedūru, līgumslēdzēja iestāde var veikt iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, lai sagatavotu procedūru.” (no 2015. gada ES Finanšu regulas 105. panta)

Nav paskaidrots, kā pētīt nekustamā īpašuma vietējo tirgu

32

2014. gada Iepirkuma direktīva neattiecas uz zemes, esošo ēku vai cita nekustamā īpašuma iegādi vai nomu. Taču šādiem līgumiem piemērotajām procedūrām ir jāatbilst Līguma principiem, it īpaši vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principam.

33

Ne ES Finanšu regulā, ne arī ECB iepirkuma noteikumos nav aprakstīts, kā jāinformē potenciālie pārdevēji vai līgumslēdzēji un kā ar tiem jāsazinās, ja ES iestādes meklē zemi vai esošas ēkas. Tādējādi tas lielā mērā tiek atstāts iestāžu vadītāju ziņā. Revīzijas laikā Palāta konstatēja gadījumus, kad šie vadītāji paši veica tirgus izpēti un pēc savas izvēles tieši sazinājās ar potenciālajiem pārdevējiem vai līgumslēdzējiem, gadījumus, kad piemērotu piedāvājumu noteikšanai tika izmantota ārējo konsultantu palīdzība, un gadījumus, kad Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums par izpēti.

34

Tikai Komisija ir publiski paudusi apņemšanos²⁰ garantēt pārredzamību, Oficiālajā Vēstnesī sistemātiski publicējot paziņojumus par izpēti, kuros norādītas katra konkrētā projekta obligātās prasības un piemērojamie izslēgšanas un izpētes kritēriji, kā arī publicējot procedūru iznākumu. Revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka šī procedūra tika izmantota attiecībā uz Komisijas ēku līgumiem Briselē, bet ne Luksemburgā. Eiropas Parlaments paziņojumu par izpēti Oficiālajā Vēstnesī pēdējo reizi publicēja 2010. gadā, kad meklēja ēkas Galvaspilsētas Briseles reģionā.

Tikai ECB savos iepirkuma noteikumos ir norādījusi piemērojamo valodu režīmu

35

Valodas, kas izmantojamas publiskajā iepirkumā, ES Finanšu regulā nav norādītas. Valodu režīms ir norādīts tikai ECB iepirkuma noteikumos²¹. Procedūras, ko piemēro lielākā daļa ES iestāžu, rada risku, ka netiks attaisnotas potenciālo pretendentu cerības. ES iestādes savus paziņojumus TED publicē visās oficiālajās valodās. Turklāt ekonomikas dalībnieki var pieprasīt, lai tiktu nodrošināts detalizēto iepirkuma procedūras dokumentu tulkojums, un piedāvājumus viņi var iesniegt jebkurā oficiālajā valodā. Taču, tiklīdz pretendenti ir kļuvuši par līgumslēdzējiem, viņi bieži vien vairs nevar turpināt izmantot savu izvēlēto oficiālo valodu, jo viņiem ir jāapmierina līgumslēdzējas iestādes vajadzības, kas noteiktas iepirkuma specifikācijās. Parasti tās ietver konkrētu valodu saziņai (līguma izpildes laikā) un nodevumiem.

Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku konkurenci

36

Palāta konstatēja, ka daudzas par iepirkumu atbildīgās amatpersonas izjūt spiedienu izvairīties no tiesvedības un/vai samazināt iepirkuma procedūrām vajadzīgo laiku un resursus. Tādēļ var tikt izvēlētas procedūras, kas no juridiskā viedokļa ir argumentētas, taču no pareizas finanšu pārvaldības perspektīvas būtu vēlama konkurenci vairāk veicinoša noteikumu interpretācija.

Tikai ECB bija politika pirms formālās iepirkuma procedūras uzsākšanas apspriesties ar tirgus dalībniekiem

37

Padziļināta apspriešanās ar tirgus dalībniekiem pirms formālā iepirkuma procesa uzsākšanas ir svarīga, lai optimizētu iepirkuma procedūras dokumentos izklāstītās prasības un tehniskās specifikācijas un pārbaudītu potenciālo pretendentu pieejamību un gatavību piedalīties procedūrā.

38

Līdz pat jaunākajiem Iepirkuma direktīvas un ES Finanšu regulas grozījumiem apspriešanās ar tirgus dalībniekiem pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus iepirkuma noteikumos nebija pieminēta (sk. iepriekš). Turklāt ES iestāžu (vērā ņemams izņēmums ir ECB) izdotajos iekšējos ieteikumos vai norādījumos par apspriešanos ar tirgus dalībniekiem pārāk liels uzsvars ir likts uz risku, kas saistīts ar šo pieeju, un izvirzīti nosacījumi, kas ierobežo iepriekšēju sazināšanos ar potenciālajiem pretendentiem vai pat iesaka to nedarīt. Piemēram, Parlamenta iekšējā rokasgrāmatā par publiskā iepirkuma procedūrām (2014. gada novembris) ir sniegts ieteikums nelūgt un nepieņemt tādu indivīdu vai tirgus dalībnieku viedokļus, kas ir ieinteresēti attiecīgajā līgumā, jo tas varētu radīt konkurences traucējumus.

39

Šā iemesla dēļ par iepirkumu atbildīgās amatpersonas var censties izvairīties no riska. Pārbaudītajos iepirkuma dokumentos Palāta neatrada daudz pierādījumu tam, ka būtu notikusi plaša apspriešanās ar tirgus dalībniekiem. To apstiprināja arī Palātas rīkotā aptauja. Daudzi respondenti norādīja, ka pirms iepirkuma procedūras uzsākšanas tie reti apspriežas ar tirgus dalībniekiem.

40

Atšķirībā no citām ES iestādēm ECB iepirkuma nodaļa ir izdevusi un ieviesusi iekšējās pamatnostādnes par proaktīvu pieeju attiecībā uz piegādātājiem pirms formālā iepirkuma procesa uzsākšanas, lai nodrošinātu līdzekļu labāku atdevi. Tas īpaši ietver neformālu sanāksmju rīkošanu gan ar pašreizējiem, gan arī potenciālajiem līgumslēdzējiem, lai iegūtu informāciju par tirgu, izskaidrotu ECB prasības un veicinātu konkurenci.

Līgumi netika sadalīti daļās tik bieži, cik tas bija iespējams

41

Līgumu sadalīšana daļās palielina konkurenci un atvieglo mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību. Jo lielāks līgums, jo mazāka iespēja, ka tā slēgšanas tiesības tiks piešķirtas MVU²².

42

Saskaņā ar PN 168. pantu “vajadzības gadījumā, ciktāl tas ir tehniski iespējams un rentabli”, līgumus piešķir atsevišķu daļu veidā vienā procedūrā. Šis formulējums sniedz kredītrīkotājiem plašu rīcības brīvību izlemt, vai daļas izmantot vai ne. Palāta konstatēja, ka līgumu sadalīšana daļās netika izmantota tik bieži, cik tas bija iespējams. Piemēri gadījumiem, kad varēja izmantot daļas, ir sniegti 4. izcēlumā. Salīdzinājumā ar situāciju dalībvalstīs centrālajā valsts līmenī saistībā ar līgumu sadalīšanu daļās ES iestāžu TED publicēto paziņojumu īpatsvars attiecībā uz šādiem līgumiem ir ievērojami mazāks (sk. 6. attēlu).

4. izcēlums

Gadījumi, kad līgumus varēja sadalīt daļās

2014. gadā Padome vienam atsevišķam uzņēmumam piešķīra tiesības slēgt vairāk nekā EUR 93 miljonu vērtu pamatlīgumu uz 10 gadiem par tehnisko iekārtu vadību, uzturēšanu, remontu un pielāgošanu Padomes pašreizējās vai turpmākās ēkās, līgumu nesadalot daļās. Sniedzamie pakalpojumi ietver šādas atšķirīgas jomas: apkure, ventilācija, gaisa kondicionēšana, ūdens un sanitārās iekārtas, elektrība, ārkārtas tīkli, fotoelementi, kolektīvās aizsardzības līdzekļi, virtuves aprīkojums, tauku separatoru iztukšošana, patēriņa uzraudzība, tehniskā palīdzība un iekārtu pielāgošana.

Komisija neizmantoja daļas 2015. gadā, slēdzot piecu gadu līgumu ““Tavs Eiropas padomdevējs” – Eiropas Savienības bezmaksas juridisko konsultāciju dienests” ar vērtību virs EUR 8,9 miljoniem. Šis pakalpojums ir ļoti sarežģīts, jo ietver juridiskās konsultācijas visās ES valodās un paredz speciālas zināšanas par visām ES tiesību sistēmām. Vienīgo piedāvājumu iesniedza līdzšinējais pakalpojumu sniedzējs, jo tas, visticamāk, bija vienīgais ekonomikas dalībnieks, kas varēja iesniegt gatavu piedāvājumu par tik plašu pakalpojumu klāstu. Taču, ņemot vērā iepirkuma procedūras dokumentu lejupielāžu skaitu (211 lejupielādes), interese par šo uzaicinājumu bija liela. Līguma sadalīšana daļās, piemēram, pa valstu grupām, būtu atvieglojusi citu ekonomikas dalībnieku līdzdalību.

2014. gadā Eiropas Parlaments uz pieciem gadiem noslēdza līgumu ar kādu uzņēmumu par Parlamenta ēku uzkopšanu Strasbūrā par vairāk nekā EUR 19,8 miljoniem. Pieprasītie pakalpojumi bija biroju telpu, logu, galdniecības izstrādājumu un metāla pārklājumu (iekšpusē un ārpusē) tīrīšana un citi vispārēji higiēnas pakalpojumi Eiropas Parlamenta ēkās Strasbūrā, un tie visi bija ietverti vienā daļā. Logu tīrīšanu varēja iekļaut atsevišķā daļā, palielinot to uzņēmumu skaitu, kas būtu varējuši izmantot šo iespēju. Logu tīrīšanu bieži veic atsevišķi no biroju uzkopšanas, un to dara citi darbinieki, citos laikos, un tam ir vajadzīga cita pieredze, prasmes un instrumenti.

6. attēls

Daļās sadalīto procedūru īpatsvars – salīdzinājums starp ES iestāžu un centrālo valsts iestāžu paziņojumiem par līgumu

Piezīme: ja informācija par daļu izmantošanu paziņojumā par līgumu nebija sniegta, Palāta pieņēma, ka dalīšana daļās nav notikusi. TED ziņošanas kategorija “ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācija” ietver ļoti maz paziņojumu par līgumu, kurus iesniegušas starptautiskas organizācijas ārpus ES.

Avots: ERP, pamatojoties uz Publikāciju biroja datiem.

43

Lai gan līgumu sadalīšana daļās un to vienlaicīga publicēšana var palielināt iepirkuma procedūru pieejamību, ES iestādes nedrīkst iepirkumu mākslīgi sadalīt, lai nebūtu jāpiemēro konkurētspējīgāka procedūra. Piemēram, Eiropas Parlaments 2014. gadā no viena piegādātāja iegādājās biroja mēbeles, mazāk nekā divos mēnešos rīkojot četras atsevišķas sarunu procedūras ar vienu pretendentu. Visu četru procedūru līguma vērtība bija mazāka par robežvērtību, kas paredz plašāku publicitāti, proti, tā bija no EUR 8021 līdz EUR 14 110, kopā sasniedzot EUR 43 345. Visi četri iepirkumi bija ļoti līdzīgi – tie attiecās uz biroja mēbelēm direktoriem un ģenerāldirektoriem vienā konkrētā ēkā.

Slēgtu procedūru izmantošana varēja atturēt potenciālos pretendentus no līdzdalības

44

ES Finanšu regula paredz, ka līgumslēdzēja iestāde jebkurā iepirkumā var izmantot atklātu vai slēgtu procedūru. ECB iepirkuma noteikumos priekšroka tiek dota atklātajai procedūrai, jo tie paredz, ka atklātā procedūra ir standarta procedūra.

45

Slēgtajai procedūrai²³ ir dažas priekšrocības, it īpaši, ja drošības/konfidencialitātes apsvērumu dēļ ir jāierobežo iepirkuma procedūras dokumentu izplatīšana. Taču vismaz pirms iepirkuma noteikumu pēdējiem grozījumiem pastāvēja risks, ka potenciālie pretendenti no dalības iepirkumā var atturēties, jo uzaicinājums iesniegt piedāvājumus ar sīki izstrādātām specifikācijām pirmajā posmā nebija pieejams, tāpēc viņiem bija grūti gūt skaidru priekšstatu par to, ko sagaida līgumslēdzēja iestāde. Vai, pārskatītajiem piemērošanas noteikumiem 2016. gadā stājoties spēkā, šī situācija mainīsies, vēl nav zināms. PN paredz, ka divu posmu procedūru, piemēram, slēgtas procedūras, gadījumā iepirkuma dokumentiem, kas ietver visas iepirkuma specifikācijas, jābūt pieejamiem jau pašā sākumā. Tomēr piemērošanas noteikumos ir iekļauta izņēmuma klauzula, kura pamatotos gadījumos pieļauj atkāpes no šā noteikuma, piemēram, ja ir konfidencialitātes vai tehniskas problēmas.

46

Turklāt slēgta procedūra parasti ir ilgāka par atklāto, un arī tas var atturēt potenciālos pretendentus. Minimālais termiņš piedāvājumu iesniegšanai parastā atklātā procedūrā ar elektronisku piekļuvi iepirkuma procedūras dokumentiem ir 47 dienas, savukārt slēgtā procedūrā – 37 plus 35 dienas. Turklāt starp abiem slēgtās procedūras posmiem ir pārtraukums – laiks, kas vajadzīgs dalības pieteikumu izskatīšanai. Ja dalības pieteikumi tiek noraidīti un attiecīgie dalībnieki pret to iebilst, tas var radīt turpmāku kavēšanos. Visbeidzot, nav iespējams nekāds elastīgums, lai piedāvājumus vispirms varētu novērtēt, pamatojoties uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, pirms tam nepārbaudot to atbilstību izslēgšanas vai atlases kritērijiem, un tas šo procesu salīdzinājumā ar atklāto procedūru paildzina vēl vairāk.

47

No 2010. līdz 2014. gadam visām ES iestādēm kopā to līgumu skaits, kuru slēgšanas tiesības tika piešķirtas saskaņā ar atklātu procedūru, bija aptuveni trīs reizes lielāks nekā to, kuru slēgšanas tiesības tika piešķirtas saskaņā ar slēgtu procedūru. Turpretī Padome slēgtās procedūras šajā periodā izmantoja lielākajā vairumā gadījumu. Šo procedūru ilgums bija nozīmīgs jautājums. No 2011. līdz 2013. gadam to vidējais ilgums bija gandrīz gads, tostarp vidēji 170 dienu starp paziņojuma par līgumu publicēšanu un piedāvājumu saņemšanu.

Sarunu procedūru izmantošana kopumā tika cieši uzraudzīta

48

Iepirkuma noteikumu reforma 2014. gadā palielināja to iepirkuma procedūru darbības jomu, kas ietver sarunas ar pretendentiem, it īpaši ieviešot jauno “konkursa procedūru ar sarunām”. Jauno noteikumu ietekmi revīzijas laikā vēl bija pāragri novērtēt.

49

Agrāk sarunu procedūras bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas tika izmantotas četras reizes biežāk nekā sarunu procedūras ar paziņojuma publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī. Galvenais iemesls sarunu procedūrām bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas bija tas, ka būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus varēja nodrošināt tikai viens ekonomikas dalībnieks un nekādas pieņemamas alternatīvas vai aizstājēja nebija.

5. izcēlums

Gadījumi, kad būtu piemērota plašāka publicitāte

Eiropas Parlaments izmantoja sarunu procedūru, lai noslēgtu EUR 133,6 miljonus vērtu “ēku līgumu” par ēku Briselē, lai gan līguma parakstīšanas laikā 2012. gada 27. jūnijā šādas ēkas vēl nebija. Kā paskaidrots īpašajā ziņojumā Nr. 2/2007²⁴, atbrīvojums no iespējami plaša konkursa rīkošanas, kas paredzēts PN 134. panta 1. punktā, attiecas tikai uz esošajām ēkām. Nepabeigtu vai vēl neuzbūvētu ēku gadījumā ir jāizmanto uz atklātu konkursa procedūru balstītas līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas metodes.

ECB Valde tikai dažus mēnešus pirms vienotā uzraudzības mehānisma darbības uzsākšanas 2014. gada novembrī norādīja, ka tai ir vajadzīgi organizatoriski konsultāciju pakalpojumi, lai varētu pildīt ECB jauno uzdevumu banku uzraudzības jomā. Pieci potenciālie pretendenti tika tieši uzrunāti un uzaicināti iesniegt piedāvājumus, bet paziņojums par līgumu netika publicēts, pamatojoties uz šādu izņēmumu: “ja tādu notikumu, ko ECB nevar paredzēt, radītas ārkārtējas steidzamības dēļ nav iespējams ievērot iepirkuma procedūrām noteiktos termiņus”. Taču jau 2013. gadā bija paredzams, ka vienotā uzraudzības mehānisma izveide radīs organizatoriskas problēmas ECB, un netika pierādīts, ka paātrinātas slēgtās procedūras termiņus (10 dienas pieteikumu iesniegšanai un 10 dienas piedāvājumu iesniegšanai) nebūtu iespējams ievērot pieejamajā laikposmā. Līguma vērtība bija EUR 3,49 miljoni.

50

Sarunu procedūru bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas izmantošanu cieši uzraudzīja revidētās iestādes, kā to paredz ES Finanšu regula. Tomēr Eiropas Parlamentā un ECB Palāta konstatēja divus gadījumus, kad būtu piemērota plašāka publicitāte (sk. 5. izcēlumu).

Pienākums veikt sarunas sarunu procedūrās

51

Pretēji nosaukumam sarunu procedūras ne vienmēr ietver sarunas. Tas īpaši attiecas uz procedūrām ar mazu vērtību. Komisijas un Parlamenta ģenerāldirektorāti sarunu procedūras izmantoja tā, ka tika izraudzīts labākais no iesniegtajiem piedāvājumiem, nemēģinot to uzlabot sarunu ceļā.

52

Taču pretendenti varētu sagaidīt, ka pēc sākotnējās iesniegšanas tiem tiks dota iespēja savu piedāvājumu cenas vai kvalitātes ziņā koriģēt. Pretējā gadījumā šiem pretendentiem tiek liegta iespēja iegūt līguma slēgšanas tiesības, un iestāde var zaudēt labāku darījumu.

53

Kopš ES Finanšu regulas pārskatīšanas 2015. gadā tajā ir skaidri norādīts, ka līgumslēdzēja iestāde, ņemot par pamatu sākotnējo piedāvājumu, līguma slēgšanas tiesības var piešķirt bez sarunām, ja iepirkuma procedūras dokumentos tā ir norādījusi, ka patur tiesības tā darīt. Taču no pretendenta viedokļa šis jaunais noteikums iepriekš aprakstīto nenoteiktību nekliedē, jo sarunas var notikt un var arī nenotikt.

Pārmērīgi ilgs pamatlīgumu darbības laiks var kaitēt konkurencei

54

Pamatojoties uz pamatlīgumiem, tiek izveidotas ilgtermiņa attiecības ar vienu vai vairākiem piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem. Šādus līgumus var būt lietderīgi slēgt piegāžu vai pakalpojumu atkārtota iepirkuma gadījumā, kad līgumslēdzēja iestāde zina, kas tai ir vajadzīgs, bet nezina, kad un kādā apjomā noteiktā laika periodā tas būs vajadzīgs. Parasti pamatlīgumu maksimālais ilgums ir četri gadi²⁵, lai izvairītos no ietekmes, kas vērsta pret konkurenci. Pamatlīguma ilgums var pārsniegt četrus gadus tikai izņēmuma gadījumos, kas ir pienācīgi pamatoti, it īpaši ņemot vērā pamatlīguma priekšmetu. Līgumslēdzējas iestādes administratīvo izmaksu samazināšana par pamatotu iemeslu nav uzskatāma.

55

Atšķirībā no citām revidētajām struktūrām Padome no 2013. līdz 2015. gadam bieži izmantoja izņēmuma klauzulu, lai būtiski pagarinātu saistībā ar tās ēkām piešķirto pamatlīgumu ilgumu. Šie līgumi, kuru ilgums ir septiņi vai vairāki gadi, ir uzskaitīti 6. izcēlumā.

6. izcēlums

Spēkā esošie Padomes pamatlīgumi, kuru ilgums ir septiņi gadi vai vairāk

UCA 093/13: tehnisko iekārtu vadība, uzturēšana, remonts un pielāgošana Eiropas Savienības Padomes pašreizējās vai turpmākajās ēkās; maksimālais ilgums – 10 gadi. Kopējā vērtība: EUR 94 miljoni.

UCA 14/048: Eiropas Savienības Padomes Justus Lipsius ēkas liftu modernizācija un universāla uzturēšana; ilgums – 10 gadi. Kopējā vērtība: EUR 3,35 miljoni.

UCA 14/100: šķērssienu izbūve un apdares darbi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ēkās; maksimālais ilgums – 7 gadi. Kopējā vērtība: EUR 6,66 miljoni.

UCA 15/010: elektrisko un elektromehānisko iekārtu uzraudzības un pārvaldības aprīkojuma nomaiņa un uzturēšana Justus Lipsius ēkā; ilgums – 17 gadi. Paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu nav publicēts.

UCA 15/011: uzlabošanas un uzturēšanas darbi Eiropas Savienības Padomes ēkās; ilgums – 7 gadi. Kopējā vērtība: EUR 31,2 miljoni.

UCA 034/15: sprāgstvielu atklāšanas mobilo ierīču iegāde un uzturēšana; ilgums – 10 gadi. Paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu nav publicēts.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

III iedaļa. Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes, un tās izmantot

56

Palāta pārbaudīja, cik viegli bija noteikt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes, un vai bija pieejami rīki, lai palīdzētu potenciālajiem pretendentiem iesniegt piedāvājumus bez liekām izmaksām un saņemt efektīvu pārskatu, ja rodas ar procedūru saistītas problēmas.

57

Labākā prakse būtu piedāvāt vienas pieturas aģentūru, lai ekonomikas dalībnieki visu attiecīgo informāciju varētu atrast vienā tiešsaistes vietnē (platformā) un, izmantojot šo tīmekļa vietni, varētu sazināties ar ES iestādēm. Ideālā gadījumā iepirkuma procedūras, tostarp informācija par piemērojamajiem noteikumiem, uzņēmējdarbības iespējas, attiecīgie iepirkuma procedūras dokumenti, piedāvājumu iesniegšana un visa pārējā saziņa starp iestādēm un ekonomikas dalībniekiem būtu jānodrošina, izmantojot vienu elektronisku kanālu. Elektroniskais iepirkums (sk. 7. izcēlumu) nodrošina līdzekļus, lai šo mērķi sasniegtu.

7. izcēlums

Elektroniskais iepirkums – terminu skaidrojums

Elektroniskais (publiskais) iepirkums (e-iepirkums) ir elektronisko sakaru izmantošana un darījumu apstrāde elektroniski, ko veic publiskā sektora organizācijas, iegādājoties preces un pakalpojumus vai veicot būvdarbu publisko iepirkumu.

Visus iepirkuma procesa posmus var izpildīt vai atbalstīt ar elektroniskiem līdzekļiem. Pašlaik uzmanības centrā ir:

e-paziņošana: paziņojumu elektroniskā publicēšana, sniedzot informāciju par publiskā iepirkuma iespējām, tostarp ar hipersaiti uz e-iepirkuma procedūras platformu;

e-iepirkuma procedūra (arī e-piekļuve): platforma, kas paredzēta publiskā iepirkuma dokumentu, piemēram, darba uzdevumu, publicēšanai internetā un elektroniskai saziņai starp pretendentiem un iepirkuma organizāciju;

e-iesniegšana: piedāvājumu elektroniskā iesniegšana, ko veic ekonomikas dalībnieki, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus.

Sk. “E-iepirkuma stratēģija”, COM(2012) 179 final, un “Pilnīgs e-iepirkums valsts pārvaldes modernizēšanai”, COM(2013) 453 final.

ES iestāžu iepirkuma pasākumu pamanāmība internetā ir vāja

58

No ekonomikas dalībnieka viedokļa ES iestāžu iepirkuma pasākumu laba pamanāmība ir svarīga trīs iemeslu dēļ: tā atvieglo piekļuvi informācijai par līgumu slēgšanas iespējām, palīdz saprast noteikumus un to, kā vislabāk iesniegt piedāvājumu, kā arī rada uzticēšanos procedūru taisnīgam iznākumam, nodrošinot pārredzamību, kas mudina dalībniekus piedalīties.

Pieejamā informācija ir fragmentāra un izkliedēta pa daudzām dažādām tīmekļa vietnēm

59

Europa.eu ir Eiropas Savienības oficiālā tīmekļa vietne. Tās aprakstā norādīts, ka “tas ir labs sākumpunkts, ja meklējat informāciju par ES un tās nodrošinātajiem pakalpojumiem, bet vēl neorientējaties mūsu vietnēs”²⁶. ES iestāžu īstenotais iepirkums Europa.eu vietnē ir tikai pieminēts, bet nav sniegta nekāda ievadinformācija par ES iestāžu iepirkuma pasākumiem un piemērojamajiem noteikumiem. Tīmekļa vietnes apmeklētājs atradīs tikai saites uz dažādu ES iestāžu iepirkuma sadaļām (kopumā 11 saites) un uz grāmatveikalu EU Bookshop, kurā bez maksas lejupielādētu 2009. gada brošūru “Darījumdarbība ar Eiropas Komisiju” (“Doing business with the European Commission”).

60

Cita tīmekļa vietne, kas varētu tikt apmeklēta kā pirmais kontaktpunkts ar ES iestāžu iepirkumu, ir Komisijas publiskā iepirkuma centrālā vietne²⁷. Šajā tīmekļa vietnē ir uzskaitītas politikas jomas, kurās Komisijai varētu būt iepirkuma vajadzības, ar saitēm uz dažādu par šīm jomām atbildīgo ģenerāldirektorātu tīmekļa vietnēm. Nekāda sīkāka informācija tajā nav sniegta.

61

Atšķirībā no centrālajām tīmekļa vietnēm Komisijas ģenerāldirektorātu un pārējo ES iestāžu tīmekļa vietnes sniedz vairāk informācijas. Taču aplūkoto tematu loks ir ļoti atšķirīgs, kā tas redzams 2. tabulā, kur apkopoti Palātas veiktās 11 dažādu tīmekļa vietņu analīzes rezultāti.

2. tabula

ES iestāžu tīmekļa vietņu iepirkuma sadaļu analīze

Kopā katrā kategorijā
Parlaments
Padome
ECB
Komisija

Apzīmējumi:
J – jā
D – daļēji
R – tikai pēc reģistrācijas

Komunikācijas ĢD
Informātikas ĢD
EuropeAid
Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD
JRC
OIB
OIL
Pētniecības un inovācijas ĢD
Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD

Vispārīga informācija par ES iestāžu iepirkumu
6

J

J
J
J

J

J

Rokasgrāmata piegādātājiem par to, kā iesniegt piedāvājumu
5

J

J
J

J

J

Informācija par ES iestāžu iepirkuma juridisko pamatu
8
J
J
J

J
J
J

J
J

Vispārīgi noteikumi un nosacījumi un/vai dokumentu paraugi
8

J
J

J
J
J

J

J
J

Papildu apmācība vai mācību līdzekļi (e-mācības, interneta lietotāju rokasgrāmata)
3

J

J

J

Iespēja iesniegt ar iepirkumu saistītus jautājumus
8

J
J

J
J
J

J
J

J

Reģistrēšanās ziņojumu saņemšanai par jaunām iespējām
8

J

J
J
J
J
J
J
J

Iepirkuma procedūras dokumenti ir pieejami elektroniski
12
J
R
R
J
J
J
J
J
J
J
J
J

Pieejamas papildu meklēšanas iespējas tīmekļa vietnē
3

J

J

J

Informācija par pašreizējām iepirkuma iespējām ar lielu vērtību
12
J
J
J
J
J
J
J
J
J
J
J
J

Norāde par turpmākajām vai plānotajām procedūrām ar lielu vērtību
4

J

J
D

J

Informācija par pašreizējām iepirkuma iespējām ar mazu vērtību
6
J
J
J

J

J

J

Norāde par turpmākajām vai plānotajām procedūrām ar mazu vērtību
4
J

J
J
J

Pārbaudītajā tīmekļa vietnē kopā

5
11
6
3
8
13
8
7
9
4
5
8

Piezīme: analīze tika veikta no 2015. gada 24. jūnija līdz 6. jūlijam.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

62

No visām analizētajām tīmekļa vietnēm labākās prakses piemērs ir EuropeAid tīmekļa vietne, jo tajā ir pieejama visa vajadzīgā informācija. Tai ir lietotājdraudzīga un uzlabota iepirkuma iespēju meklēšanas sistēma ar daudzām meklēšanas iespējām. Turklāt ir pieejami arī norādījumi un e-mācības. Vēl viena būtiska atšķirība no citām tīmekļa vietnēm ir tā, ka EuropeAid tīmekļa vietnē ir publicētas sīki izstrādātas iepirkuma procedūru pamatnostādnes²⁸. Visos citos gadījumos šādas pamatnostādnes tiek uzskatītas par iekšējiem dokumentiem un oficiālajās tīmekļa vietnēs netiek publicētas. Piemēram, tas attiecas uz Rokasgrāmatu par publisko iepirkumu Komisijā, ko sagatavojis Budžeta ĢD Centrālais finanšu dienests. Šīs rokasgrāmatas jaunākā versija iznāca 2015. gada novembrī, bet internetā ir atrodamas tikai agrākās versijas un arī tikai tāpēc, ka tās publicēja kāds privāts juridiskais birojs un pilsoniskās sabiedrības organizācija.

TED (Tenders Electronic Daily) meklēšanas funkcija ne vienmēr deva apmierinošus rezultātus.

63

TED (Tenders Electronic Daily) ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājuma tiešsaistes versija, kas paredzēta Eiropas publiskajam iepirkumam. Ik dienu, no otrdienas līdz sestdienai, TED tiek publicēti aptuveni 1800 paziņojumi par publisko iepirkumu²⁹. Lielāko daļu šo paziņojumu publicē līgumslēdzējas iestādes ES dalībvalstīs. Arī ES iestāžu paziņojumi par līgumiem tiek publicēti TED, ja to paredzamā vērtība nav mazāka par 2014. gada Iepirkuma direktīvā noteiktajām robežvērtībām, izņēmuma gadījums ir sarunu procedūra bez paziņojuma par līgumu publicēšanas, kā paredzēts piemērošanas noteikumu 134. pantā.

64

Ņemot vērā paziņojumu par iepirkumu lielo skaitu, TED lietošanas ērtumam ir būtiska intuitīva meklēšanas funkcija. Paziņojumus TED var atlasīt un meklēt pēc valsts, uzņēmējdarbības nozares, piegādes vietas un vairākiem citiem kritērijiem. Lai meklētu potenciāli interesējošus paziņojumus par līgumiem, TED meklēšanas funkcija ļauj apvienot dažādus kritērijus. Izmantojot testus, Palāta konstatēja vairākas problēmas saistībā ar meklēšanas iespējām, un to rezultāti nebija apmierinoši. Piemēri ir sniegti 8. izcēlumā.

8. izcēlums

Piemēri par neapmierinošiem rezultātiem TED, meklējot aktuālos paziņojumus par līgumiem

Meklējot aktuālos paziņojumus par līgumiem un uzņēmējdarbības nozares kritēriju “Celtniecība un nekustamais īpašums” apvienojot ar kritēriju “ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācija”, kopumā tika iegūti 124 rezultāti. Taču parādītie elementi ietvēra daudzus paziņojumus par līgumiem, kuriem nepārprotami nebija nekādas saistības ar “Celtniecību un nekustamo īpašumu”, piemēram, paziņojumus par līgumiem attiecībā uz “tulkošanas pakalpojumiem”, “ES patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu atbilstības pārbaudes atbalsta pētījumu” vai “MVU instrumenta uzņēmējdarbības kopienu un akadēmiju”.

Citā gadījumā, meklējot aktuālos paziņojumus par līgumiem un izvēloties uzņēmējdarbības nozari “Kalnrūpniecība un rūdas” kopā ar kritēriju “ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācija”, tika piedāvāti tādi nesaistīti elementi kā “Ierīces aizsardzībai pret saulesgaismu” un “Ar dzelzceļa transportu saistītu ēku celtniecības darbi”. Šo meklēšanas kritēriju kombināciju Palāta izmēģināja dažādos datumos. Vairākos gadījumos meklēšanas funkcija atrada tikai tādus paziņojumus par līgumiem, kuriem nebija nekādas saistības ar “Kalnrūpniecību un rūdām”.

Pilna teksta meklēšanas funkcija ne vienmēr sniedza apmierinošus rezultātus. Palāta ievēroja norādījumus izmantot pēdiņas un ierakstīja, piemēram, “drošības pakalpojumi” kopā ar “ES iestāde/aģentūra vai starptautiska organizācija”, iegūstot 147 rezultātus, tostarp tādus nesaistītus elementus kā “Atbalsts ar mērķi uzlabot zināšanas par valstu publisko pārvaldi un institucionālo spēju veidošanu” vai “Tehniskā palīdzība ūdens jomas vēstnieku izglītošanas un informētības palielināšanas projektā”.

TED meklēšanas funkcija attiecībā uz kādas konkrētas ES iestādes paziņojumiem 2015. gada decembrī tika uzlabota, bet joprojām nebija pilnībā uzticama. Piemēram, atzīmējot Eiropas Savienības Padomes lodziņu, tika piedāvāti gan Padomes, gan arī Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) publicētie paziņojumi. Taču, tieši atzīmējot EĀDD lodziņu, daži no šiem EĀDD paziņojumiem neparādījās. Turklāt joprojām bija grūti atrast paziņojumus par līgumiem, ko publicējusi kāda konkrēta ES aģentūra.

(Meklēšanas funkcijas tika pārbaudītas 2016. gada janvārī/februārī)

Tādi uzņēmējdarbības iespēju noteikšanas rīki kā kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca un statistiski teritoriālo vienību klasifikācija ne vienmēr tika pareizi izmantoti

65

TED rezultātu precizitāte ir atkarīga no tā, vai līgumslēdzējas iestādes ir pareizi ievadījušas datus, it īpaši, ņemot vērā TED izmantotos klasifikācijas rīkus.

66

Svarīgākais klasifikācijas rīks ir kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca (CPV). Tās mērķis ir atvieglot pretendentiem attiecīgo paziņojumu par iepirkumu noteikšanu pēc uzņēmējdarbības nozares. Tajā ir aptuveni 10 000 kodu, kas strukturēti piecu līmeņu koka hierarhijā. Katru kodu veido astoņi cipari un teksts, kas raksturo līguma priekšmetu – būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu veidu.

67

Eiropas Komisijas pasūtītā pētījumā³⁰ atklājās, ka salīdzinoši lielā daļā paziņojumu par līgumiem norādīti nepareizi kodi. 405 paziņojumu par līgumiem izlases pārbaude uzrādīja, ka kods bija nepareizs aptuveni 23 % paziņojumu. Aptuveni 10 % gadījumu izmantotais kods nenorādīja attiecīgos būvdarbus/piegādes/pakalpojumus; kādos 8 % gadījumu izmantotais kods bija pārāk vispārīgs, bet aptuveni 4 % gadījumu tas bija pārāk konkrēts. Revīzijas laikā Palāta konstatēja Komisijas paziņojumus par līgumiem ar nepareiziem kodiem. Piemēri ir sniegti 9. izcēlumā.

9. izcēlums

Piemēri par nepareiziem CPV kodiem, kurus izmantojusi Komisija

Izpētes līgumam “Statistikas un prognožu analīze attiecībā uz dažādiem mehānisko transportlīdzekļu tirgiem” līgumslēdzēja iestāde izmantoja kodu “Sabiedriskie autotransporta pakalpojumi” (kods 60 112 000). Piešķirtā līguma vērtība: EUR 429 300.

Izpētes līgumam “emisiju jomā un automobiļu rūpniecības konkurētspējas un ekonomiskās analīzes jomā” tika izmantots kods “Transporta iekārtas un palīgiekārtas transportēšanai” (kods 34 000 000). Piešķirtā līguma vērtība: EUR 5 000 000.

Līgumam “Galveno kvalitatīvo un kvantitatīvo datu vākšana saistībā ar Eiropas Komisijas lēmumiem par apvienošanos” tika izmantots kods “Tirgus izpētes pakalpojumi” (kods 79 310 000). Procedūra bija neveiksmīga, līguma slēgšanas tiesības netika piešķirtas.

68

Kopēju statistiski teritoriālo vienību klasifikāciju (NUTS) izveidoja ES statistikas birojs Eurostat ar mērķi nodrošināt vienotu teritoriālo vienību sadalījumu, lai Eiropas Savienībai sagatavotu reģionālo statistiku. To var izmantot paziņojumos par līgumiem, lai norādītu būvdarbu izpildes, preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas vietu. Lielākā daļa Komisijas dienestu NUTS kodus savos paziņojumos par līgumiem neizmantoja. Ja līgumslēdzēja iestāde nav norādījusi NUTS kodu, kas attiecas uz līguma izpildes vietu, potenciālie pretendenti šo paziņojumu var nepamanīt.

Attiecībā uz e-iepirkuma procedūru un e-iesniegšanu ES iestādes rada nevajadzīgus šķēršļus ekonomikas dalībniekiem, nekavējoties neizmantojot saskaņotus risinājumus

TED e-iepirkuma procedūras (eTendering) platforma tiek izmantota tikai brīvprātīgi

69

TED eTendering platformu var izmantot visas ES iestādes un aģentūras, un tā var kļūt par centrālo piekļuves vietu visiem to uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. To pārvalda Publikāciju birojs, un reģistrācija ieinteresētajiem ekonomikas dalībniekiem ir bez maksas. Platforma ir sinhronizēta ar TED tīmekļa vietni³¹ un nodrošina:

a)elektronisku piekļuvi visiem publiski pieejamajiem iepirkuma procedūras dokumentiem;

b)iespēju iesniegt jautājumus jebkurā ES oficiālajā valodā un skatīt citus jautājumus un atbildes;

c)reāllaika paziņojumus, kad tiek publicēti izvēlēto uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus atjauninājumi.

70

TED eTendering var izmantot kopš 2011. gada aprīļa, bet Komisijas ģenerāldirektorātiem un izpildaģentūrām tas nav obligāti, lai gan Budžeta ĢD tos mudina šo sistēmu izmantot. Tas pats attiecas uz Eiropas Parlamentu – mērķis ir tāds, ka TED eTendering platformu izmanto visi ĢD. Padome plāno TED eTendering sākt izmantot 2016. gadā. Eiropas Centrālā banka TED eTendering izmantot neplāno. I pielikumā ir sniegts visu to struktūru saraksts, kas līdz 2016. gada aprīļa vidum bija izmantojušas TED eTendering. Sarakstā iekļauto ES struktūru un aģentūru ierobežotais skaits apstiprina Palātas aptaujā konstatēto, ka aptuveni divas trešdaļas no tām TED eTendering izmanto reti vai neizmanto vispār.

ES iestādes saskaras ar grūtībām piedāvājumu elektroniskā iesniegšanas ieviešanā, un tām trūkst vienotas pieejas

71

Saskaņā ar ES Finanšu regulas³² 95. panta 2. punktu iestādēm un struktūrām ir jānosaka un jāpiemēro vienoti standarti elektroniskai informācijas apmaiņai ar trešām personām, kas piedalās iepirkuma un dotāciju procedūrās. Mērķis ir izveidot vienotu “elektroniskas datu apmaiņas telpu” pieteikumu iesniedzējiem, kandidātiem un pretendentiem. Saskaņā ar 111. panta 2. punktu Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai piedāvājumu saturu un ikvienu apstiprinošu pierādījumu pretendenti varētu iesniegt elektroniskā formātā.

72

E-iesniegšanas sistēmas testēšana Komisijā sākās 2014. gada novembrī. Tās pilnīga ieviešana vēl nav notikusi, un to plānots sākt 2016. gada jūlijā.

73

Eiropas Parlamentā e-iesniegšana ir iespējama tikai attiecībā uz līgumiem ar mazu vērtību. Attiecībā uz līgumiem ar lielu vērtību elektronisku iesniegšanu kavē tas, ka Parlamenta e-pasta sistēma neatbilst visām ES Finanšu regulā noteiktajām prasībām (sk. 10. izcēlumu). Kopš 2014. gada INLO ĢD mudina pretendentus daļu piedāvājuma dokumentu iesniegt elektroniski zibatmiņas formātā.

10. izcēlums

Prasības attiecībā uz e-iesniegšanu

“(..) ierīces piedāvājumu un dalības pieteikumu elektroniskai saņemšanai ar tehniskiem līdzekļiem un atbilstīgām procedūrām garantē, ka:

a)uzņēmēju var droši autentificēt;

b)var precīzi noteikt piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanas laiku un datumu;

c)var pienācīgi nodrošināt, ka nevienai personai līdz noteiktajiem termiņiem nav pieejami dati, kas nosūtīti saskaņā ar šīm prasībām;

d)vienīgi pilnvarotas personas var noteikt vai mainīt dienu, kurā atver saņemtos dokumentus;

e)iepirkuma procedūras dažādajos posmos tikai pilnvarotas personas var piekļūt visiem iesniegtajiem datiem un var nodrošināt piekļuvi minētajiem datiem atbilstoši procedūras vajadzībām;

f)var pienācīgi nodrošināt, ka ir iespējams konstatēt jebkuru mēģinājumu pārkāpt kādu no nosacījumiem, kas noteikti a) līdz e) punktā.”

(ES Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 155. panta 2. punkts)

74

No visām ES iestādēm vadību piedāvājumu elektroniskās iesniegšanas jomā ir uzņēmusies Padome, taču ar mainīgām sekmēm. E-iesniegšana ir iespējama no 2009. gada maija, kad tika ieviesta īpaša tīmekļa vietne “Consilium tendering”. Taču piedāvājumu elektroniskā iesniegšana nebija obligāta: iepirkumu vadītāji varēja izvēlēties šo iespēju neizmantot. Ja bija pieejama šī iespēja, pretendenti savus piedāvājumus tomēr varēja iesniegt arī papīra formātā. Saskaņā ar Padomes sniegto informāciju elektroniski tika iesniegta mazāk nekā puse piedāvājumu. Vietne “Consilium tendering” vairs netiek izmantota, un Padome ir ieinteresēta pievienoties Komisijas piedāvājumu elektroniskās iesniegšanas sistēmai.

75

ECB plāno 2016. gadā pakāpeniski ieviest elektronisku iepirkuma sistēmu, kas ļauj pretendentiem piedāvājumus iesniegt elektroniski, izmantojot lietotāja kontu (lietotāja vārdu un paroli). Ja pretendents piedāvājumu iesniegs elektroniski, sistēma ģenerēs unikālu standarta identifikatora titullapu, ko pretendents varēs izdrukāt, parakstīt un iesniegt ECB papīra formātā, lai apliecinātu, ka viņa piedāvājums ir derīgs un juridiski saistošs.

Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr tiek izskatītas viņu sūdzības un atlīdzināti zaudējumi

76

Gan ES iestādēm, gan arī attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem ir vajadzīgi efektīvi līdzekļi, lai risinātu situācijas, kad ekonomikas dalībnieki uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi taisnīga. Šādi līdzekļi uzlabo ES iestāžu uzticamību un stiprina ekonomikas dalībnieku paļāvību, ka pret viņiem izturēsies taisnīgi un tāpēc ar ES iestādēm ir vērts sadarboties.

Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvu noteikumi, kas varētu uzlabot pārskatīšanas procesu, iepirkuma noteikumos nav ietverti

77

Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvās³³ ir noteikti kopīgi standarti, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja pretendenti uzskata, ka līgumu slēgšanas tiesības ir piešķirtas negodīgi, visās ES dalībvalstīs būtu pieejami ātri un efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Pārskatīšanu var veikt esošās tiesu vai administratīvās pārskatīšanas iestādes. Var tikt izveidota arī neatkarīga specializētā pārskatīšanas struktūra, kas nav tiesu iestāde un kuras lēmumus var nodot izskatīšanai tiesā. Vēl viena šajās direktīvās paredzētā iespēja ir tāda, ka attiecīgais ekonomikas dalībnieks vispirms lūdz veikt pārskatīšanu līgumslēdzējai iestādei, un tikai tad viņš var vērsties tiesā.

78

Tāpat kā pārējās direktīvas, Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvas uz ES iestādēm tieši neattiecas. Daži šo direktīvu elementi ir ietverti ES Finanšu regulā un ECB iepirkuma noteikumos, bet pārējie nav. Tostarp nav izveidota neatkarīga specializētā pārskatīšanas struktūra, kas nav tiesu iestāde un kuras lēmumus var pārskatīt tiesā, un kuras uzdevums būtu risināt ar ES iestādēm saistītos iepirkuma jautājumus, lai gan šādām struktūrām parasti ir īsāks pārskatīšanas periods attiecībā uz vidusposma pārskatīšanu un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem pirms līguma noslēgšanas³⁴.

79

Saskaņā ar Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvām ES Finanšu regula paredz 15 kalendārās dienas ilgu nogaidīšanas periodu pirms līguma parakstīšanas. Šis periods tiek saīsināts līdz 10 dienām, ja līgumslēdzēja iestāde izmanto elektroniskus līdzekļus, lai informētu izraudzītos un neizraudzītos pretendentus par savu nodomu parakstīt līgumu³⁵. Ja pretendenti vai kandidāti, kuri netika izraudzīti vai kuri uzskata, ka viņu tiesības ir aizskartas, nogaidīšanas perioda laikā iesniedz pieprasījumus vai piezīmes, līgumslēdzēja iestāde var apturēt līguma parakstīšanu, lai veiktu papildu pārbaudi. Šis Finanšu regulas noteikums neizraudzītajiem pretendentiem ir mazāk labvēlīgs nekā Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvu noteikumi, saskaņā ar kuriem pārskatīšanas pieteikuma iesniegšana līgumslēdzējai iestādei nozīmē automātisku līguma noslēgšanas iespējas atlikšanu³⁶.

80

No visām revidētajām struktūrām tikai Eiropas Centrālajai bankai bija stabils iekšējās pārskatīšanas mehānisms sūdzību izskatīšanai. Šī tā sauktā “pārsūdzības procedūra” ir aprakstīta 11. izcēlumā.

11. izcēlums

ECB pārsūdzības procedūra

Saskaņā ar ECB iepirkuma noteikumiem neizraudzītie kandidāti/pretendenti var iesniegt pārsūdzību Iepirkumu pārskatīšanas iestādei (IPI). IPI ir iekšējā struktūrvienība, kurā darbojas augstākā līmeņa vadītāji un ko atbalsta ECB juridiskais dienests. Ja IPI uzskata, ka ar lēmumu noraidīt pārsūdzības iesniedzēja pieteikumu vai piedāvājumu ir pārkāpti iepirkuma noteikumi vai iepirkuma tiesību vispārējie principi, tā vai nu dod rīkojumu iepirkuma procedūru vai tās daļas atkārtot, vai arī pieņem galīgo lēmumu. IPI rakstveidā informē pārsūdzības iesniedzēju par savu lēmumu viena mēneša laikā pēc pārsūdzības saņemšanas.

Kopš 2007. gada ir iesniegtas 35 pārsūdzības, no kurām viena 2015. gada decembrī vēl nebija izskatīta, sešas bija apstiprinātas, 20 – noraidītas un astoņas pārsūtītas attiecīgajai iepirkuma komitejai, un pārsūdzības iesniedzējs tās vairs neuzturēja.

Procedūras ES tiesās ir ilgstošas, kompensācija par iespējamiem zaudējumiem tiek piešķirta reti

81

Vispārējās tiesas jurisdikcijā cita starpā ir to lietu izskatīšana un izlemšana pirmajā instancē, ko ierosinājuši ekonomikas dalībnieki pret ES iestāžu darbību vai bezdarbību. Sešos gados no 2009. līdz 2014. gadam Vispārējā tiesa pabeidza 3419 lietas, no kurām 106 attiecās uz ES iestāžu publisko iepirkumu (3,1 %) jeb vidēji 17,6 lietas gadā³⁷. Par 106 lietām, kas attiecās uz publisko iepirkumu, kopumā tika pieņemti 123 lēmumi: 66 spriedumi un 57 rīkojumi. To sadalījums starp attiecīgajām ES iestādēm vai struktūrām ir parādīts 3. tabulā.

3. tabula

Vispārējās tiesas spriedumi un rīkojumi sadalījumā pa attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām

| Spriedumi | Rīkojumi
Eiropas Komisija | 41 | 40
Eiropas Parlaments | 5 | 4
Padome | 3 | 3
Eiropas Jūras drošības aģentūra | 3 |
Eiropas Savienības Tiesa | 2 |
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 2 |
Eiropas Zāļu aģentūra | 2 |
Eiropas Centrālā banka | 1 | 2
Eiropas Investīciju banka | 1 |
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 1 |
Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 1 |
Frontex | 1 |
Eiropas Vides aģentūra | 1 |
Kopuzņēmums “Fusion for Energy” | 1 | 3
Eiropols | 1 |
Eiropas Revīzijas palāta |  | 1
Eiropas Ārējās darbības dienests |  | 1
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs |  | 1
Eiropas Ķimikāliju aģentūra |  | 1
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |  | 1

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

82

Aplūkotajā periodā atcelšanas prasības bija veiksmīgas 13 lietās, pamatojoties uz konstatējumu, ka līgumslēdzēja iestāde bija lēmusi nelikumīgi³⁸. Vispārējās tiesas procesa vidējais ilgums publiskā iepirkuma jomā (spriedumi) bija aptuveni 35 mēneši.

83

Būtiskākie zaudējumi, kurus iepirkuma procedūrā cieš dalībnieki, ir zaudētā peļņa, ko tie būtu guvuši, ja tiem tiktu piešķirtas līguma slēgšanas tiesības. Aplūkotajā periodā (no 2009. līdz 2014. gadam) apmierinātu prasību par zaudējumu atlīdzināšanu nebija. Tomēr divās nesenākās lietās³⁹ Vispārējā tiesa izdeva rīkojumu līgumslēdzējai iestādei samaksāt atlīdzību par zaudējumiem, ko cietis ekonomikas dalībnieks, zaudējot iespēju iegūt līguma slēgšanas tiesības. Tas varētu nozīmēt to, ka Vispārējā tiesa tagad ir vairāk noskaņota šādos gadījumos lemt par zaudējumu atlīdzināšanu.

84

Aplūkotajā periodā nebija veiksmīgu pieteikumu pagaidu noregulējumam⁴⁰, un visas 16 pārsūdzības, ko par Vispārējās tiesas lēmumiem Tiesai bija iesnieguši ekonomikas dalībnieki, bija neveiksmīgas. Tomēr vienā no svarīgākajiem 2015. gada lēmumiem attiecībā uz ES iestāžu publiskā iepirkuma procedūrām⁴¹ Tiesas priekšsēdētāja vietnieks nolēma, ka, pat ja nodarītais kaitējums nav neatgriezenisks, pietiekami smagi un acīmredzami pārkāpumi, kas konstatēti prima facie, var attaisnot pagaidu noregulējuma piemērošanu. Tādējādi Tiesas priekšsēdētāja vietnieks atzinīgi uzņēma Vispārējās tiesas jauno elastīgāko pieeju attiecībā uz pagaidu noregulējuma piešķiršanas nosacījumiem saistībā ar tiesībām uz efektīvu tiesisku aizsardzību⁴².

Ombuds dažkārt spēja panākt mierizlīgumu, bet ātru reaģēšanu iepirkuma lietās kavē procedūras noteikumi

85

Eiropas Ombuds izskata sūdzības par administratīvām kļūmēm ES iestādēs un struktūrās, tostarp sūdzības attiecībā uz publiskā iepirkuma pasākumiem. Veicot meklēšanu ombuda tīmekļa vietnē, mēs atradām 60 lēmumus, kas attiecās uz publisko iepirkumu laikposmā no 2008. gada 18. februāra⁴³ līdz 2015. gada 17. februārim⁴⁴. Lielākā daļa no šiem 60 lēmumiem (34 gadījumi) attiecās uz iepirkuma pasākumiem ārpus ES, bieži vien saistībā ar ES delegācijām. Visu 60 lēmumu analīze ir apkopota 4. tabulā.

4. tabula

Ombuda lēmumi attiecībā uz publisko iepirkumu – rezultātu pārskats

Kategorija | Gadījumu skaits | Skaidrojums
Lēmumu kopējais skaits | 60 | Ombuda tīmekļa vietnē publicēto, ar publisko iepirkumu saistīto lēmumu kopējais skaits par jautājumu “Līgumu slēgšanas tiesību un dotāciju piešķiršana”.
Administratīvu kļūmju nav | 30 | Ombuds administratīvas kļūmes nekonstatēja.
Īstenots mierizlīgums | 8 | Ir panākts un īstenots mierizlīgums vai veiktas korektīvas darbības. Šī kategorija ietver šādas apakškategorijas:
Sniegta informācija | 6 | Mierizlīgums ietvēra pietiekamas informācijas nodrošināšanu vai iemeslu paskaidrošanu.
Izmaksu segšana | 1 | Mierizlīgums ietvēra sūdzības iesniedzējam radušos pamatoto izmaksu atlīdzināšanu.
Risinājums nav norādīts (notiek sarunas) | 1 | Notikušas sarunas par mierizlīguma panākšanu, bet rezultāts nav zināms.
Administratīvas kļūmes | 20 | Ombuds konstatēja administratīvas kļūmes vismaz vienā lietas aspektā. Šī kategorija ietver šādas apakškategorijas:
Mierizlīgums noraidīts | 5 | Četros no pieciem gadījumiem attiecīgā iestāde piedāvāto mierizlīgumu noraidīja.
Mierizlīgums nav iespējams | 13 | Mierizlīgums vairs nebija iespējams.
Mierizlīgums nav vajadzīgs | 2 | Mierizlīgums nebija vajadzīgs, jo prasība netika izskatīta tāpēc, ka procedūra bija atcelta, vai tāpēc, ka tas neietekmēja procedūras iznākumu.
Tiesas lieta – tālāk nav izskatīta | 1 | Ombuds lietu neizskatīja, jo tā tika nodota izskatīšanai Vispārējā tiesā.
Sūdzības iesniedzēja atsaukta lieta | 1 | Sūdzības iesniedzējs lietu atsauca bez sīkāka paskaidrojuma.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

86

Vidējais laiks no lietas uzsākšanas līdz lēmuma pieņemšanai bija 20 mēneši, kas ir mazāk nekā lietas izskatīšanas ilgums Tiesā (skatīt 82. punktu). Tomēr “pirms sūdzības iesniegšanas ir atbilstīgi administratīvā veidā jāvēršas attiecīgajās iestādēs un struktūrās”⁴⁵, un tikai tad ombuds var sākt izmeklēšanu. Tas nozīmē to, ka ekonomikas dalībniekiem ar savu sūdzību vispirms jāvēršas attiecīgajā iestādē un jāsagaida atbilde. Tas paildzina procesu un patiesībā nedod iespēju ombudam ātri rīkoties pirms līguma parakstīšanas.

87

Ja, pamatojoties uz ombuda priekšlikumu, tika panākts mierizlīgums, tas parasti nozīmēja to, ka sūdzības iesniedzējs saņēma piekļuvi informācijai vai pienācīgu paskaidrojumu par tā piedāvājuma noraidīšanas iemesliem. Neviena no ombuda veiktajām izmeklēšanām nav beigusies ar lēmuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu atcelšanu vai ES iestādes iepirkuma procedūras atkārtotu uzsākšanu. Korektīvās darbības nekad nav ietvērušas kompensāciju sūdzības iesniedzējam par zaudēto iepirkuma iespēju vai peļņu. Vienreiz tika atmaksātas izmaksas, kas radušās sūdzības iesniedzējam, piedaloties iepirkuma procedūrā. Ombuds ir proaktīvs un savos lēmumos ietver “papildu piezīmes” – ieteikumus, kas paredzēti, lai mudinātu ES iestādes nākotnē mainīt savu praksi. “Papildu piezīmju” piemēri ir sniegti 12. izcēlumā.

Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja nepieņēma lūgumrakstus pret ES iestādēm

88

Tiesības iesniegt lūgumrakstu ir vienas no Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesībām⁴⁶. Ikvienam pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam. Taču Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja savā lūgumrakstu portālā ir norādījusi, ka lūgumraksti, kas attiecas uz administratīvu kļūmju gadījumiem ES iestādēs, nav pieņemami: “Lūgumraksta nepieņemamība (..) Lūdzu ņemt vērā, ka jautājumi attiecībā uz administratīvām kļūmēm ES iestādēs vai struktūrās ir jāiesniedz Eiropas ombudam.” Tādējādi komiteja nepieņēma lūgumrakstus, kas attiecas uz iespējamām administratīvām kļūmēm ES iestāžu īstenotajā publiskajā iepirkumā.

12. izcēlums

Ombuda papildu piezīmju piemēri

“Saskaņā ar līguma noteikumiem turpmāk, kad līgumslēdzēji jautās, vai līgums tiks atjaunots vai ne, Publikāciju birojs varētu vismaz norādīt aptuveno laiku, līdz kuram tas plāno pieņemt lēmumu.” (Eiropas Ombuda lēmums, izbeidzot izmeklēšanu attiecībā uz sūdzību nr. 1922/2010/(VIK)ER pret Eiropas Savienības Publikāciju biroju (19.12.2013.))

“Tādos gadījumos kā šis, kad pēc iepirkuma procedūras atcelšanas ES delegācija izvēlas pāriet uz sarunu procedūru ar dažiem sākotnējiem pretendentiem, delegācijai būtu ļoti ieteicams apsvērt neizraudzīto pretendentu atklātu un proaktīvu informēšanu par šo notikumu. Tādējādi tiktu vēl vairāk stiprināta pārliecība par ES delegāciju īstenoto iepirkuma procedūru likumību un pārredzamību.” (Eiropas Ombuda lēmums, izbeidzot izmeklēšanu attiecībā uz sūdzību nr. 1325/2011/VL pret Eiropas Komisiju (17.5.2013.))

“Ņemot vērā terminoloģiskās neskaidrības, kas atklājās šajā lietā, un lai izvairītos no iespējamiem pārpratumiem nākotnē, ombuds uzskata, ka Komisija būtu jāaicina pārskatīt dokumentāciju, ko tā nodrošina saistībā ar tās iepirkuma procedūrām, lai nepieļautu nekādas neprecizitātes un terminoloģiskas neatbilstības un nodrošinātu, ka pretendenti ir skaidri un nepārprotami informēti par attiecināmības nosacījumiem attiecībā uz to izveidi/nodibināšanu/reģistrēšanu/valstspiederību. Būtu arī lietderīgi, ja, veicot šo pārskatīšanu, Komisija varētu nodrošināt, ka šādi svarīgi iepirkuma procesa termini tiek skaidri definēti vai nu pašā paziņojumā par iepirkumu, vai arī dokumentā, kas ir skaidri norādīts un viegli pieejams.” (Eiropas Ombuda lēmums, izbeidzot izmeklēšanu attiecībā uz sūdzību nr. 920/2010/VIK pret Eiropas Komisiju (18.7.2011.))

IV iedaļa. Rezultātu pārredzamība un savstarpēja mācīšanās netiek sistemātiski īstenota

Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu rezultātiem nav pieejama tādā veidā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde un plašāka sabiedrība to varētu efektīvi uzraudzīt

89

Viens no efektīvākajiem veidiem, kā cīnīties pret korupciju un nelikumīgu rīcību publiskā iepirkuma jomā un kā novērst nepamatotus konkurences ierobežojumus, ir procesu un procedūru pārredzamības uzlabošana. Pārredzamība ir svarīga ne tikai ekonomikas dalībniekiem, bet arī budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un plašākai sabiedrībai, kas var palīdzēt uzlabot ES iestāžu darbības rezultātus, uzraugot iepirkuma pasākumus.

Lai veiktu efektīvu uzraudzību, ir vajadzīga saskaņota informācija, ko var atrast vienā interneta vietnē

90

Lai ieinteresētās personas varētu veikt efektīvu uzraudzību, par katru līgumu, kura vērtība pārsniedz EUR 15 000 un tiklīdz ES iestāde to ir parakstījusi, vienā interneta vietnē ir jādara pieejama un pastāvīgi jāatjaunina šāda pamatinformācija:

a)līguma priekšmets;

b)līguma veids;

c)līguma vērtība;

d)līguma ilgums;

e)līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras veids (ar pamatojumu, ja tiek izmantota sarunu procedūra bez iepriekšējas paziņojuma publicēšanas);

f)līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji un to svērums;

g)saņemto piedāvājumu skaits un to piedāvājumu skaits, kas ņemti vērā, pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu (sadalījumā pa dalībvalstīm / trešām valstīm un norādot no MVU saņemto piedāvājumu skaitu);

h)izraudzītā pretendenta vārds/nosaukums un adrese, tostarp informācija par to, vai izraudzītais pretendents ir MVU;

i)līguma daļa, par kuru varētu tikt slēgti apakšuzņēmuma līgumi ar trešām personām.

91

Šādā ar ES līgumiem saistītas informācijas repozitorijā būtu jāietver attiecīgās saites uz citiem dokumentiem (piemēram, iepirkuma procedūras dokumentiem, paziņojumiem TED, parakstīto līgumu kopijām).

Informācija ir sniegta pa daļām

92

Pašlaik nav rīku, kas ļautu gūt vispārēju pārskatu par ES iestāžu iepirkuma pasākumu iznākumu. Informācija ir sniegta pa daļām un lielākoties nesaskaņotā veidā. Ne visas slēgtās iepirkuma procedūras ir atrodamas TED, jo paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu publicēšana ne visos gadījumos ir obligāta. TED publicēto procedūru meklēšana ir grūta, jo meklēšanas rezultāti ne vienmēr ir apmierinoši (sk. 63. un 65. punktu). TED eTendering platformu visas ES iestādes neizmanto. Turklāt dažas iestādes bloķē iespēju no platformas lejupielādēt iepirkuma procedūras dokumentus, tiklīdz piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir beidzies.

93

Eiropas Parlaments savā tīmekļa vietnē katru gadu publicē pilnīgu sarakstu, kurā iekļauti visi līgumslēdzēji, kas ieguvuši līgumus ar vērtību virs EUR 15 000. Šajā sarakstā ir norādīts līgumslēdzēja vārds un adrese, līguma veids, priekšmets, ilgums, vērtība, izmantotā procedūra un attiecīgais ģenerāldirektorāts. Saraksts ir ietverts gada pārskatā par līgumiem, kuru slēgšanas tiesības ir piešķīris Eiropas Parlaments. Tas ir plašāks un detalizētāks par konsolidēto informāciju, ko publicējušas pārējās revidētās iestādes, un pārsniedz ES Finanšu regulā noteiktās pārredzamības prasības.

94

Tā kā iepirkuma pasākumi Komisijā ir decentralizēti, ziņošana notiek dažādu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu (GDP) veidā, tomēr standartizēti. Taču ne visa informācija no dažādiem GDP tiek konsolidēta vienā ziņojumā visas Komisijas līmenī. Komisija savā ikgadējā kopsavilkuma pārskatā par Komisijas sasniegumiem vadības jomā ietver analītisku ziņojumu par sarunu procedūrām. Komisijas Finanšu pārredzamības sistēma (FPS) ir paredzēta tam, lai sniegtu informāciju par ES līdzekļu saņēmējiem. Taču tā neietver nekādu informāciju par tās iepirkuma procedūras veidu, kuras rezultātā tika piešķirtas līguma slēgšanas tiesības.

95

ECB savā tīmekļa vietnē katru gadu publicē to līgumu sarakstus, kuru vērtība pārsniedz EUR 50 000 un kuru slēgšanas tiesības tika piešķirtas bez paziņojuma par līgumu publicēšanas. Sarakstos ir norādīti to līgumslēdzēju vārdi, kuriem piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, līgumu priekšmets un paredzamā vērtība, kā arī tas, vai līguma ilgums pārsniedz 12 mēnešus. Iepriekšējie paziņojumi par līgumu un paziņojumi par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu no TED, kā arī iepriekšējie brīvprātīgie paziņojumi par līgumu ir centralizēti pieejami arhīva iedaļā.

96

Padomes drošā iepirkumu tīmekļa vietne līgumiem, kuru vērtība pārsniedz EUR 60 000, nodrošināja meklēšanas funkciju ne tikai attiecībā uz notiekošajiem, bet arī slēgtajiem un atceltajiem uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. Taču, kad Palāta testēja meklēšanas funkciju, visi slēgtie uzaicinājumi netika parādīti. Ikgadējie to līgumu saraksti, attiecībā uz kuriem īpaša paziņojuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu nebija, tika publicēti TED. Taču saite uz šiem sarakstiem Padomes tīmekļa vietnē nebija ietverta.

97

ES atklāto datu portāls, ko pārvalda Publikāciju birojs, ietver datu kopas, kas attiecas uz publisko iepirkumu. Plašākās datu kopas ir tieši balstītas uz TED. Šīm datu kopām raksturīgas tādas pašas problēmas kā tās, kas aprakstītas 63. un 64. punktā, proti, iegūtie rezultāti ne vienmēr ir apmierinoši meklēšanas iespēju trūkums un dati dažkārt ir nepilnīgi.

Mācīšanās no labākās prakses nav pilnībā izmantota

98

Tā kā ES iestāžu publiskais iepirkums ir lielā mērā decentralizēts, sadarbība starp dažādām organizācijām var radīt uzlabojumus, ko nodrošina savstarpēja mācīšanās un bagātināšanās. Palāta konstatēja vērā ņemamu sadarbību un pieredzes apmaiņu starp dažādām iestādēm un – lielāku iestāžu gadījumā – starp dažādām iepirkuma nodaļām. Notiek iepirkuma procedūras, kas tiek īstenotas starp dažādām iestādēm. Darbojas kanāli, kuros var uzdot jautājumus, un diskusiju forumi.

99

Salīdzinošā izvērtēšana ļauj veikt strukturētu labākās prakses apmaiņu starp dalīborganizācijām. ES iepirkuma jomā šis instruments vēl nav izmantots. Labs piemērs uzlabojumiem, kas ieviesti, izmantojot salīdzinošo izvērtēšanu, ir Eiropas Statistikas sistēma⁴⁷. JRC, pārbaudot maksājumus, periodiski veic savu iepirkuma dokumentu ex post pārbaudes. Šo ex post pārbaužu struktūrai ir dažas kopīgas iezīmes ar salīdzinošo izvērtēšanu⁴⁸.

9Sk., piemēram, Revīzijas palātas jaunāko gada pārskatu par budžeta izpildi 2014. finanšu gadā ar iestāžu atbildēm (OV C 373, 10.11.2015.), 1.29. punkts.

10Tiešajā pārvaldībā kļūdas galvenokārt bija saistītas ar dotācijām, kas finansētas no ES budžeta.

11Sk. Palātas īpašo ziņojumu Nr. 10/2015 “Jāpastiprina centieni risināt publiskā iepirkuma problēmas saistībā ar ES kohēzijas politikas izdevumiem”, it īpaši 19.–24. punktu un 1. tabulu, kurā sniegta kļūdu tipoloģija. Būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu iepirkums, kas saistīts ar kohēzijas politikas izdevumiem dalībvalstīs, ietver tādus punktus kā ceļu būve vai notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, kas ES iestāžu iepirkuma portfelī parasti nav atrodami (http://eca.europa.eu).

12Sk. 9. punktu.

13Galvenokārt tās bija sarunu procedūras, kur līguma slēgšanas tiesības varēja piešķirt tikai konkrētam ekonomikas dalībniekam – to noteica tehniski vai mākslinieciski iemesli vai ekskluzīvas tiesības, kas bija jāaizsargā.

14Sk. Atzinuma 8. punktu (OV C 52, 13.2.2015., 1. lpp.).

15ES Finanšu regulas 96. pants “Laba pārvaldība” cita starpā paredz, ka acīmredzamu pārrakstīšanās kļūdu gadījumā iestāde aicina pieteikuma iesniedzēju vai pretendentu sniegt trūkstošo informāciju vai precizēt pavaddokumentus.

16Sk. 2014. gada Iepirkuma direktīvas 2. apsvērumu.

17Sazinoties ar potenciālajiem pretendentiem, Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD uzsver, ka īpaši aicināti piedalīties ir MVU. MVU tiek mudināti iesniegt piedāvājumus individuāli, konsorcijā vai apakšuzņēmēja statusā.

18Sk. 2014. gada Iepirkuma direktīvas 40. pantu.

19ECB iepirkuma noteikumos iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem nav pieminētas.

20Sk. COM(2007) 501 galīgā redakcija, 5.9.2007., par Komisijas dienestu izvietošanas politiku Briselē un Luksemburgā; it īpaši iedaļu “Pastiprināta konkurence tirgū – pārstrādāta ēku iegādes un nomas metodika”.

21ECB noteikumi paredz, ka iepirkuma procedūras tiek veiktas angļu valodā, ja vien ārkārtas apstākļi saistībā ar procedūru vai līguma priekšmetu neprasa izmantot citas valodas.

22Sk. 2014. gada februāra pētījumu “SMEs’ access to public procurement markets and aggregation of demand in the EU” (“MVU piekļuve publiskā iepirkuma tirgiem un pieprasījuma apkopošana ES”), ko pēc Komisijas pieprasījuma veica ārējie konsultanti.

23Atšķirībā no atklātās procedūras slēgto procedūru organizē divos posmos. Pirmajā posmā dalībai var pieteikties ikviens ieinteresētais ekonomikas dalībnieks, bet piedāvājumu var iesniegt tikai tie, kuri atbilst atlases kritērijiem.

24OV C 148, 2.7.2007., 1. lpp., sk. 21. punktu.

25Līgumattiecības ar ekonomikas dalībnieku var ilgt vairāk nekā četrus gadus, jo uz pamatlīguma pamata noslēgto atsevišķo līgumu ilgumam nav jāsakrīt ar šā pamatlīguma ilgumu.

26http://europa.eu/abouteuropa/index_lv.htm

27http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_lv.htm

28“Procurement And Grants for European Union external actions – A Practical Guide” [Iepirkumi un dotācijas Eiropas Savienības ārējām darbībām – praktiski norādījumi].

29http://ted.europa.eu

30“Review of the functioning of the CPV Codes/System” [Pārskats par CPV kodu/sistēmas darbību], 2012. gada decembris, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD.

31Turklāt TED eTendering nodrošina piekļuvi arī mazākas vērtības uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, ja līgumslēdzēja iestāde nolemj tos publicēt.

32Spēkā no 2012. gada oktobra.

33Tiesiskās aizsardzības līdzekļi publiskā iepirkuma jomā ir noteikti divās direktīvās: Padomes 1989. gada 21. decembra Direktīvā 89/665/EEK par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām (OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp.), kas attiecas uz publisko sektoru, un Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīvā 92/13/EEK, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.), kas attiecas uz komunālo pakalpojumu nozari. Abas direktīvas tika grozītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/66/EK, ar ko Padomes Direktīvas 89/665/EEK un 92/13/EEK groza attiecībā uz pārskatīšanas procedūru efektivitātes uzlabošanu valsts līgumu piešķiršanas jomā (OV L 335, 20.12.2007., 31. lpp.).

34Sk. Komisijas galīgo ziņojumu par pētījumu “Economic efficiency and legal effectiveness of review and remedies procedures for public contracts” [Publiskā iepirkuma līgumu pārskatīšanas procedūru un tiesiskās aizsardzības līdzekļu ekonomiskā lietderība un juridiskā efektivitāte], 2015. gada aprīlis, 137. lpp.

35Nogaidīšanas perioda nav konkrētu līgumu gadījumā, kuru pamatā ir pamatlīgumi, un tad, ja tiek izmantota izņēmuma sarunu procedūra saskaņā ar PN 134. panta 1. punktu (izņemot 134. panta 1. punkta b) apakšpunktu (viens iespējamais dalībnieks)). Nogaidīšanas perioda nav arī tad, ja ir iesniegts tikai viens piedāvājums.

36Atlikšanas periods ilgs vismaz 10 kalendārās dienas, sākot ar dienu, kas seko datumam, kurā līgumslēdzēja iestāde ir nosūtījusi atbildi.

37Salīdzinot ar publisko iepirkumu saistīto lietu skaitu ar to piešķiršanas lēmumu skaitu, kurus Tenders Electronic Daily (TED) ir publicējušas ES iestādes un struktūras, var secināt, ka Vispārējās tiesas lietu īpatsvars ES iestāžu un struktūru veiktajās iepirkuma procedūrās ir mazāks par 1 %. Tas ir mazāks nekā dalībvalstīs, kur saskaņā ar publiskā iepirkuma īstenošanas 2013. gada pārskatu (Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2014) 262 final, 2014. gada 1. augusts, 26. lpp.) pārskatīšanas procedūru procentuālā daļa no iepirkuma procedūru kopējā skaita bija no 2 līdz 12,3 %.

38Saskaņā ar iedibināto judikatūru ES iestādēm ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz faktoriem, kas jāņem vērā, piešķirot līguma slēgšanas tiesības. Vispārējai tiesai, veicot pārskatīšanu, ir jāpārbauda tikai tas, vai ir ievēroti noteikumi, kas reglamentē procedūru un pamatojumu, vai fakti ir pareizi, vai novērtējumā nav pieļauta acīmredzama kļūda un vai nav ļaunprātīgi izmantotas pilnvaras. Lēmuma atcelšanas iemesls desmit lietās no 13 bija tāds, ka līgumslēdzēja iestāde nebija izpildījusi pienākumu sniegt pamatojumu.

392015. gada 7. oktobra lieta T-299/11 (European Dynamics pret Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju) (pārsūdzama izskatīšanā esoša lieta C-677/15 P) un 2015. gada 29. oktobra lieta T-199/14 (Vanbreda Risk & Benefits pret Komisiju).

40Izņemot vienu rīkojumu, kas vēlāk pēc pārsūdzības tika atcelts. Turklāt divos gadījumos līgumslēdzēja iestāde atcēla iepirkuma procedūru pirms Vispārējās tiesas lēmuma.

41C-35/15 P(R), Eiropas Komisija pret Vanbreda Risk & Benefits.

42Tomēr konkrētajā gadījumā priekšsēdētāja vietnieks noraidīja pieteikumu piemērot pagaidu noregulējumu, jo Komisija pirms līguma parakstīšanas bija ievērojusi nogaidīšanas termiņu un attiecīgais līgums bija noslēgts ilgu laiku pirms pieteikuma piemērot pagaidu noregulējumu.

43Pirmais lēmums, kas attiecās uz publisko iepirkumu, par jautājumu “Līgumu slēgšanas tiesību un dotāciju piešķiršana”.

44Šajos septiņos gados ombuds saņēma 86 pieņemamas sūdzības par iepirkuma konkursiem. To vidū bija 60 lēmumi, kas pieejami interneta datubāzē, 22 lietas, par kurām ombuds uzskatīja, ka nav pamata uzsākt izmeklēšanu, un 4 lietas, kuras sūdzību iesniedzēji izbeidza.

45Sk. 2. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumā par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.).

46Sk. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu.

47Sk. īpašo ziņojumu Nr. 12/2012 “Vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu?” (http://eca.europa.eu).

482014. gadā šādas pārbaudes tika veiktas saistībā ar 55 iepirkuma dokumentiem. Tajās pārbaudīja noteikumu un prasību ievērošanu. Pārbaudes veica deviņas grupas, katrā pa trim darbiniekiem, lai aptvertu visas JRC atrašanās vietas. Kontrolieri pārstāvēja dažādas nodaļas un atrašanās vietas. Katrā grupā tika iecelts grupas vadītājs. Dažādās grupas izmantoja vienus un tos pašus detalizētos pārbaudes punktu sarakstus un standartizētus ziņojumus.

Secinājumi un ieteikumi

100

Publisko iepirkumu Eiropas Savienībā reglamentē noteikumi, kuru mērķis ir nediskriminējošā un pārredzamā veidā novērst šķēršļus un atvērt tirgus, lai veicinātu konkurenci. Publiskā iepirkuma mērķis ir palielināt potenciālo līgumslēdzēju skaitu, kas pieejami publiskajām struktūrām, tādējādi panākot līdzekļu labāku atdevi un tajā pašā laikā attīstot uzņēmumu tirgus iespējas.

101

Palāta secina, ka ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu piekļuvi savam publiskajam iepirkumam.

102

ES iestādēm ir stabilas sistēmas un spējīgs personāls, lai kontrolētu kļūdu un pārkāpumu risku. ES iestāžu tieši pārvaldītajos darījumos, kurus Palāta pārbauda ikgadējās ticamības deklarācijas ietvaros, nopietnu kļūdu, ko Palāta atklāja saistībā ar publisko iepirkumu, ir maz. OLAF ir nosūtīts maz apgalvojumu, kas nozīmē to, ka nopietnu pārkāpumu un krāpšanas gadījumu skaits šajā jomā ir ierobežots (sk. 15.–22. punktu).

103

Lai uzraudzītu un pierādītu savu iepirkuma pasākumu pieejamību, ES iestādēm ir vajadzīga informācija par ekonomikas dalībnieku līdzdalības līmeni iepirkuma procedūrās. Lielākā daļa ES iestāžu sistemātiski nemēra līdzdalības līmeni savās iepirkuma procedūrās. No visām revidētajām struktūrām tikai Komisijas Kopīgais pētniecības centrs vāc visaptverošus statistikas datus par šo jautājumu. Pārējās ievēro obligāto prasību TED publicētajos paziņojumos par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu norādīt saņemto piedāvājumu skaitu (sk. 23.–25. punktu).

1. ieteikums

Lai veicinātu savu iepirkuma pasākumu pieejamības uzraudzību, visām ES iestādēm attiecībā uz katru procedūru un katru procedūras veidu ir jāvāc un jāanalizē dati ne tikai par sākotnēji saņemto piedāvājumu vai dalības pieteikumu skaitu, bet arī par to piedāvājumu skaitu, kas tika ņemti vērā, pieņemot galīgo lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.

Plānotais īstenošanas termiņš: sākot no 2017. gada

104

ES iestādes, 2015. gadā pārskatot savus iepirkuma noteikumus, neatviegloja piekļuvi publiskajam iepirkumam, pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un novēršot neskaidrības (sk. 26.–35. punktu):

a)ES Finanšu regula un tās piemērošanas noteikumi nav konsolidēti vienā dokumentā un joprojām ir nevajadzīgi sarežģīti tiesību akti;

b)novirzes no jaunās iepirkuma direktīvas ne vienmēr ir skaidri norādītas vai paskaidrotas;

c)mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalība nav skaidri atbalstīta;

d)nav paskaidrots, kā pētīt tirgu pirms ēku līgumu slēgšanas;

e)tikai ECB savos iepirkuma noteikumos ir norādījusi iepirkuma procedūrām piemērojamo valodu režīmu.

2. ieteikums

Lai veiktu 2016. gadā gaidāmo ES Finanšu regulas pārskatīšanu, Komisijai ir jāierosina vienots noteikumu kopums publiskā iepirkuma jomā. Tajā ir skaidri jāatbalsta mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalība. Turklāt ir jāietver noteikumi par tirgus izpēti pirms ēku līgumu slēgšanas un par iepirkuma procedūrām piemērojamo valodu režīmu. Ir jāpaskaidro novirzes no 2014. gada Iepirkuma direktīvas.

Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gads pārskatītās ES Finanšu regulas ietvaros

105

Ne visas izvēlētās procedūras veicināja pēc iespējas plašāku konkurenci. Lielākajai daļai ES iestāžu nebija politikas, lai pirms formālās iepirkuma procedūras uzsākšanas apspriestos ar tirgus dalībniekiem. Šāda apspriešanās ir svarīga, lai informētu potenciālos pretendentus un optimizētu prasības, kas jāietver iepirkuma procedūras dokumentos. ES iestādes nedrīkst iepirkumu mākslīgi sadalīt, lai nebūtu jāpiemēro konkurētspējīgāka procedūra. Tomēr līgumu sadalīšana daļās un to vienlaicīga publicēšana var palielināt iepirkuma procedūru pieejamību, jo īpaši MVU. ES iestādes šo praksi pietiekami neizmantoja (sk. 37.–55. punktu).

3. ieteikums

ES iestādēm atbilstīgos gadījumos ir aktīvi jāizmanto iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, lai sagatavotu iepirkuma procedūru un informētu ekonomikas dalībniekus par saviem iepirkuma plāniem un prasībām.

Plānotais īstenošanas termiņš: nekavējoties

4. ieteikums

Ja iespējams, ES iestādēm līgumi ir jāsadala daļās, lai palielinātu līdzdalību iepirkuma procedūrās.

Plānotais īstenošanas termiņš: nekavējoties

106

Nevajadzīgi šķēršļi rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes, un tās izmantot. ES iestāžu piedāvātās iepirkuma iespējas internetā ir slikti pamanāmas. Pieejamā informācija ir fragmentāra un izkliedēta pa daudzām dažādām tīmekļa vietnēm. TED (Tenders Electronic Daily) meklēšanas funkcija ne vienmēr deva apmierinošus rezultātus. Rīki, kas piedāvājumus ļauj iesniegt elektroniski, vēl nav plaši un saskaņoti ieviesti (sk. 56.–75. punktu).

5. ieteikums

ES iestādēm ir jāizveido kopīga elektroniska vienas pieturas aģentūra to iepirkuma pasākumiem, lai ekonomikas dalībnieki visu attiecīgo informāciju varētu atrast vienā tiešsaistes vietnē un, izmantojot šo tīmekļa vietni, varētu sazināties ar ES iestādēm; Iepirkuma procedūras, tostarp informācija par piemērojamajiem noteikumiem, uzņēmējdarbības iespējas, attiecīgie iepirkuma procedūras dokumenti, piedāvājumu iesniegšana un visa pārējā saziņa starp iestādēm un ekonomikas dalībniekiem būtu jāorganizē, izmantojot šādu vienas pieturas aģentūru.

Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gads

107

Ekonomikas dalībniekiem, kuri uzskata, ka attieksme pret viņiem nav bijusi taisnīga, ir ilgi jāgaida, kamēr tiek izskatītas viņu sūdzības un atlīdzināti zaudējumi. Tikai ECB ir ieviesusi stabilu iekšējo procedūru sūdzību izskatīšanai (sk. 76.–88. punktu).

6. ieteikums

Komisijai ir jāierosina grozījumi ES Finanšu regulā, lai nodrošinātu, ka no ekonomikas dalībniekiem saņemtās sūdzības par netaisnīgu attieksmi pret viņiem tiek ātri izskatītas. Šādai izskatīšanai jānotiek, pirms ekonomikas dalībnieki var vērsties pie Eiropas Ombuda vai ES tiesās.

Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gads pārskatītās ES Finanšu regulas ietvaros

108

Informācija par ES iestāžu veikto iepirkuma pasākumu iznākumu nav pieejama tādā veidā, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestāde un plašāka sabiedrība to varētu efektīvi uzraudzīt, tādējādi palielinot pārredzamību un veicinot uzticēšanos. Šāda informācija ir sniegta tikai pa daļām un lielākoties nesaskaņotā veidā (sk. 89.–97. punktu). OLAF sniegtie ziņojumi par tā veikto izmeklēšanu neļauj novērtēt tendences laika gaitā (sk. 16. un 17. punktu).

7. ieteikums

Lai nodrošinātu iepirkuma pasākumu efektīvu ex post uzraudzību, ES iestādēm ir jāizveido vienots un publisks ar iepirkuma līgumiem saistītās informācijas repozitorijs, kuru varētu izveidot TED eTendering ietvaros.

Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gads

8. ieteikums

OLAF ir jāuzlabo lietu pārvaldības sistēma, lai sagatavotu ziņojumus un statistiku par dažāda veida apgalvojumiem, par kuriem veic izmeklēšanu, un par šīs izmeklēšanas iznākumu.

Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gads

109

Tā kā ES iestāžu veiktie iepirkuma pasākumi ir lielā mērā decentralizēti, sadarbība starp tām var radīt uzlabojumus, ko nodrošina savstarpēja mācīšanās un bagātināšanās. Palāta konstatēja vērā ņemamu sadarbību un pieredzes apmaiņu starp dažādām iestādēm un – lielāku iestāžu gadījumā – starp dažādām iepirkuma nodaļām. Taču salīdzinošā izvērtēšana, kas ir progresīvākais instruments, lai strukturēti apmainītos ar labāko praksi, netika izmantota (sk. 98. un 99. punktu).

9. ieteikums

ES iestādēm ir jāveic salīdzinošā izvērtēšana, lai nodrošinātu savstarpēju mācīšanos un labākās prakses apmaiņu publiskā iepirkuma jomā.

Plānotais īstenošanas termiņš: pirmā salīdzinošā izvērtēšana sāksies 2018. gadā

Šo ziņojumu 2016. gada 24. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Baudilio TOMÉ MUGURUZA.

Revīzijas palātas vārdā –

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
priekšsēdētājs

Pielikumi

I pielikums

I pielikums. TED eTendering lietotāji (2016. gada aprīlī)

Eiropas Parlamenta Komunikācijas ĢD

Eiropas Parlamenta Infrastruktūras un loģistikas ĢD

Eiropas Parlamenta Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ĢD

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD.

Eiropas Komisijas Budžeta ĢD

Eiropas Komisijas Komunikācijas ĢD

Eiropas Komisijas Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD

Eiropas Komisijas Vides ĢD un Klimata politikas ĢD

Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD

Eiropas Komisijas Enerģētikas ĢD

Eiropas Komisijas Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ĢD

Eiropas Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ĢD

Eiropas Komisijas Cilvēkresursu un drošības ĢD

Eiropas Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD

Eiropas Komisijas Informātikas ĢD

Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD

Eiropas Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD

Eiropas Komisijas Tiesiskuma un patērētāju ĢD

Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ĢD

Eiropas Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD

Eiropas Komisijas Pētniecības un inovācijas ĢD

Eiropas Komisijas Tirdzniecības ĢD

Kopīgais pētniecības centrs

Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē

Infrastruktūras un loģistikas birojs Luksemburgā

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra (EASME)

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Investīciju banka

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Eurostat

Eiropas Savienības Publikāciju birojs

Eurojust

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)

Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA)

Eiropas Vides aģentūra (EVA)

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA)

Eiropas Policijas birojs (Eiropols)

Eiropas Dzelzceļa aģentūra (ERA)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA)

Kopuzņēmums “Fusion for Energy” (F4E)

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) (OHIM)

II pielikums

Aptaujas rezultātu kopsavilkums

Konteksts

Saistībā ar ES iestāžu publiskā iepirkuma lietderības revīziju Palāta uzskatīja, ka būtu vērtīgi ziņojumā iekļaut mazāku ES struktūru uzskatus un viedokļus par iepirkuma procesiem, lai gūtu plašāku priekšstatu. Aptauja tika nosūtīta 47 šādām struktūrām, no kurām atbildēja 85 %.

I. Iepirkuma politika

01

Iepirkuma politika ir svarīga tāpēc, ka tā parāda, uz kādiem apsvērumiem balstās ES iestāžu iepirkuma prakse. Tā ir īpaši svarīga, lai uzlabotu iepirkuma procesa pieejamību un veidotu uzticību, jo tā palielina iepirkuma iestāžu atbildību un veicina piedāvājumu iesniegšanā ieinteresēto personu uzticēšanos.

02

Trīs galvenās prioritātes, ko norādījušas aģentūras, kopuzņēmumi un citas ES iestādes (lejupejošā secībā): panākt labu cenas un kvalitātes attiecību, nodrošināt objektivitāti un vienkāršot administratīvās procedūras.

03

Uz jautājumu, vai viņiem ir iepirkuma politika, lielākā daļa respondentu (57 %) atbildēja apstiprinoši. Taču pārējiem respondentiem (43 %) politikas nebija vispār.

04

Attiecībā uz publisko pieejamību 56 % respondentu atbildēja, ka to politika ir publiski pieejama.

II. Publiskā iepirkuma optimizācija

01

Ir dažādi veidi, kā vienkāršot un atvieglot iepirkumu, piemēram, sniedzot ieteikumus attiecībā uz iepirkuma metodēm, izmantojot e-iepirkuma rīkus, uzraugot līdzdalību vai apspriežoties ar tirgus dalībniekiem.

02

Uz jautājumu, vai viņi nodrošināja dokumentus par iepirkumu atbildīgajam personālam, piedāvājot ieteikumus, kā izraudzīties iepirkuma metodes, lielākā daļa (60 %) atbildēja, ka šo praksi viņi izmantoja.

03

Komisija atzina, ka e-iepirkumam ir liela nozīme iepirkuma atvieglošanā. Cita starpā tas ietver piedāvājumu e-iesniegšanu, e-iepirkuma procedūras un e-līgumu slēgšanu. Taču kādu no šiem rīkiem izmantoja vien 35 % respondentu.

III. Apspriešanās ar tirgus dalībniekiem

01

Ir ļoti svarīgi pirms iepirkuma procesa uzsākšanas apspriesties ar tirgus dalībniekiem, lai iepazītu tirgu un sagatavotu veiksmīgu iepirkuma procesu. Taču gandrīz puse aptaujāto aģentūru vai nu nekad, vai arī reti apspriedās ar tirgus dalībniekiem. Šajā saistībā ir svarīgi izmantot arī apspriešanās procedūras veidnes, taču tās izmantoja tikai trīs respondenti.

02

Arī līdzdalības uzraudzība un piegādātāju sarakstu veidošana var palīdzēt atvieglot posmu pirms iepirkuma procedūras. 15 % respondentu norādīja, ka viņi veido piegādātāju sarakstus, un vairāk nekā 75 % apgalvoja, ka viņi uzrauga vidējo līdzdalības līmeni.

IV. Līdzdalība

01

Līdzdalība jau no paša sākuma īpašas problēmas respondentiem neradīja, tomēr viņi centās to uzlabot. Saistībā ar līdzdalību viņi norādīja uz šādām problēmām: vāja konkurence, sarežģīti tiesību akti un fakts, ka vietējais tirgus bieži vien ir pārāk mazs.

02

Lai novērstu šo problēmu negatīvo ietekmi uz līdzdalību, respondenti saviem darbiniekiem sniedz ētiska satura ieteikumus un cenšas vienkāršot administratīvos procesus un standartizēt prasības.

V. Pārredzamība

01

Pārredzamība ir būtiska, lai panāktu objektivitāti – vienu no iepirkuma prioritātēm.

02

Meitasuzņēmumu un mātesuzņēmumu atklāšana varētu palīdzēt uzlabot procesa pārredzamību, un 94 % respondentu piekrita, ka to vajadzētu noteikt par obligātu.

03

Gandrīz puse respondentu (47 %) savu iepirkuma politiku joprojām nepublisko.

Eiropas Parlamenta atbildes

38

Juridiskais pamats, ar kuru precizē kārtību, kādā veicama iepriekšēja apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, tika ieviests ar grozījumiem Finanšu regulā (FR) un Piemērošanas noteikumos (PN) un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī. Tā kā potenciāli ieinteresētu ekonomikas dalībnieku iesaistīšana piedāvājumu konkursa dokumentu izstrādē radīja vairākus jautājumus par vienlīdzīgu attieksmi, nediskrimināciju un pārredzamību, Eiropas Parlaments bija ļoti piesardzīgs attiecībā uz šīs iespējas izmantošanu arī attiecībā uz FR 107. pantu.

39

Parlaments patlaban pielāgo rokasgrāmatu par publisko iepirkumu un ir arī pielāgojis mācības, tajās mudinot izmantot iepriekšēju tirgus izpēti, vienlaikus informējot par riskiem un izceļot risku mazināšanas procedūras.

42

Šo pakalpojumu iekļaušana vienā daļā palīdz labāk organizēt to sniegšanu pirms un pēc Parlamenta sesijām, jo tas ir saspringts darbs, ņemot vērā, ka lielākā daļa šo pakalpojumu tiek sniegti 4 dienās mēnesī. Tas savukārt ļāva ieviest 1 % ražīguma gada plānu. Šis plāns paredz no otrā īstenošanas gada samazināt cenas par 1 % gadā. Turklāt ievērojamais saņemto piedāvājumu skaits (6) liecina, ka pakalpojumu iekļaušana vienā daļā konkurenci nav samazinājusi.

Parlaments norāda uz to, ka pārskatītajos noteikumos ir uzsvērta daļu izmantošana, un ņems to vērā pārskatītajos norādījumos, tomēr arī apsvērumu 43. punktā ir minēts, ka lēmums par pakalpojumu sadalīšanu vienmēr ir atkarīgs no attiecīgajiem apstākļiem saistībā ar sniegtā pakalpojuma būtību, ņemot vērā līdzsvaru starp pieejamības nodrošināšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, no vienas puses, un izmaksu efektivitāti, no otras puses.

43

Šie pirkumi par salīdzinoši mazām summām tika izdarīti nestandarta situācijā, kad daži dienesti pārcēlās uz jaunu ēku, kurā joprojām norisinājās būvniecības darbi, un bija vienreizējs pasākums, lai nodrošinātu konkrētas vajadzības. Turklāt bija ievērots EUR 60 000 ierobežojums. Iestādes turpmākās vajadzības šajā jomā nodrošinās ar pamatlīgumu, par kura slēgšanas tiesību piešķiršanu patlaban notiek konkursa procedūra.

50

Kā norādīts apsvērumu 34. punktā, tirgus izpēte cita starpā arī attiecībā uz šīm ēkām bija publicēta OV. No juridiskā viedokļa šī lietošanai gatavas ēkas projekta līgumiskie nosacījumi atbilda piemērojamajiem noteikumiem (pašreizējo un toreizējo PN 121. pantam).

Jānorāda, ka, ņemot vērā iestādes noteiktos parametrus un tirgus īpatnības, tirgus izpēte bija tik plaša, cik iespējams, un atbilstīga juridiskajiem ierobežojumiem, ar mērķi palielināt dalību, kas ir nozīmīgs revīzijas tvēruma parametrs (apsvērumu 8. punkta b) apakšpunkts).

51

Parlamenta dienesti ir pieņēmuši norādījumus par sarunām. Tomēr attiecībā uz sarunām Parlamentam ir jāņem vērā arī proporcionalitātes princips un jānodrošina līdzsvars starp izmantotajiem resursiem un līguma vērtību. Sarunas var būt laikietilpīgs process un prasīt daudz resursu, jo īpaši attiecībā uz līgumiem ar mazu vai ļoti mazu vērtību.

73

Parlaments jau ir pieņēmis iekšējos ieteikumus un ģenerāldirektorāti ir sagatavojuši iekšējās politikas pamatnostādnes, kas paredz izmantot elektroniskos līdzekļus saziņai ar pretendentiem par visiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par direktīvā noteikto robežvērtību. Pakāpeniski tiek ieviesta TED e-iepirkuma sistēma, un visaptverošas e-iepirkuma platformas izmantošana patlaban atrodas sagatavošanas posmā.

Līdz šī jautājuma sakārtošanai Parlamenta iekšējās pasta sistēmas izmantošana principā neatbilst PN.

88

ES iestāžu īstenotais publiskais iepirkums ir daļa no Eiropas Savienības darbībām, un saskaņā ar noteikumiem lūgumraksti par šo jautājumu tiek atzīti par pieņemamiem.

Tomēr katra lūgumraksta saturu izvērtē. Atkarībā no lūgumraksta satura Lūgumrakstu komiteja var ierosināt lūgumraksta iesniedzējam iesniegt sūdzību Eiropas Ombudam. Šādos gadījumos lūgumrakstu parasti atzīst par pieņemamu, tomēr sūdzība Ombudam ir jāiesniedz pašam lūgumraksta iesniedzējam; Ombuds neveic izmeklēšanu Lūgumrakstu komitejas vajadzībām.

Šajā nodaļā sniegtā informācija paredz nevis atturēt, bet gan informēt pilsoņus par pēcpārbaudi un pienācīgiem viņiem pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem gadījumā, ja nav pārskatīšanas mehānisma, kam nepieciešams juridiskais pamats.

1. ieteikums

Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai. Tā rīcībā esošais līgumu pārvaldības un ziņošanas rīks WebContracts jau nodrošina iespēju vākt datus, kas ir obligāta prasība sarunu procedūrās. Tomēr turpmāka metadatu izgūšanas izvēršana arī būtu jāizvērtē no izmaksu efektivitātes aspekta, ņemot vērā ierobežotos resursus.

3. ieteikums

Skatīt atbildes uz apsvērumu 38. un 39. punktu. Parlaments patlaban pielāgo rokasgrāmatu par publisko iepirkumu un ir arī pielāgojis mācības, tajās mudinot izmantot iepriekšēju tirgus izpēti, vienlaikus informējot par riskiem un izceļot risku mazināšanas procedūras.

4. ieteikums

Parlaments norāda uz to, ka pārskatītajos noteikumos ir uzsvērta daļu izmantošana, un ņems to vērā pārskatītajos norādījumos, tomēr jebkurš lēmums par pakalpojumu sadalīšanu vienmēr ir atkarīgs no attiecīgajiem apstākļiem saistībā ar sniegtā pakalpojuma būtību, ņemot vērā līdzsvaru starp pieejamības nodrošināšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, no vienas puses, un izmaksu efektivitāti, no otras puses.

5. ieteikums

Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai un pirmajā posmā izskatīs iespējas uzlabot tā tīmekļa vietnē izvietoto informāciju kā daļu no tās modernizācijas sagatavošanas darbiem un izstrādāt un ieviest e-iepirkuma sistēmu.

7. ieteikums

Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai.

9. ieteikums

Parlaments šo ieteikumu pieņem zināšanai un koncentrēsies uz jau esošajām struktūrām sadarbības nodrošināšanai starp tā dienestiem un (kā norādīts Kopīgajam pētniecības centram adresētajos apsvērumos) ex post pārbaudēm. Turpmākus pasākumus izvērtēs saskaņā ar FR minētajām prasībām par izmaksu efektivitāti un rentabilitāti.

Eiropas Savienības Padomes atbildes

Padome atzinīgi vērtē Palātas ziņojumu. Tajā ir iztirzāti vairāki svarīgi jautājumi publiskā iepirkuma jomā. Padome pilnībā piekrīt Revīzijas palātas ziņojuma pamatdomai, proti, ka ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu piekļuvi to publiskajam iepirkumam. Padome rūpīgi iepazīsies ar ziņojumu un darīs visu iespējamo, lai tai sniegtos ieteikumus īstenotu praksē. Tā cer laikus saņemt Palātas galīgos apsvērumus.

Attiecībā uz dažiem konkrētiem jautājumiem Padome vēlas nākt klajā ar turpmāk izklāstītajiem komentāriem.

Padome pagājušā gada laikā ir divas reizes grozījusi savus iekšējos noteikumus par publisko iepirkumu. Pirmo grozījumu rezultātā tika izstrādāta vienkāršota procedūra un iekšēji stiprināta likumība. Otrie grozījumi tika veikti, lai nodrošinātu iekšējo noteikumu atbilstību jaunajai Finanšu regulai. Kad iekšējie noteikumi būs jāgroza nākamo reizi, Padome cer, ka Palātas ziņojumu varēs ņemt vērā, piemēram, attiecībā uz apspriešanos ar tirgus dalībniekiem. Darbs šajā sakarā jau tiks sākts. Tajā pašā laikā tiek sagaidīts, ka, piemēram, tiks izstrādātas pamatnostādnes par apspriešanos ar tirgus dalībniekiem pirms oficiālo iepirkuma procedūru sākšanas. Tas būtu jāveic gan nolūkā sagatavot iepirkumu, gan informēt ekonomikas dalībniekus par iepirkumu plāniem.

Padome arī plāno izskatīt jautājumu par to, kā uzlabot pamanāmību internetā. Tomēr Padome norāda, ka saskaņā ar ziņojumu šķiet, ka salīdzinājumā ar citām iestādēm tās tīmekļa vietne labi darbojas.

Padome plāno pārdomāt arī to, kā tā var vākt un analizēt datus par sākotnējo dalības pieteikumu skaitu un saņemtajiem piedāvājumiem, kuri tika ņemti vērā galīgajā lēmumā par piešķiršanu. Būtu jāizskata arī jautājums par salīdzinošo izvērtēšanu.

Jautājums par dalīšanu daļās tiek pastāvīgi izskatīts Padomes procedūrās, un – kur vien iespējams – tas tiek arī darīts. Vienai pašreizējai procedūrai (IT jomā) ir 17 daļas.

Padome ir pieņēmusi zināšanai ziņojumā iekļautos komentārus par slēgtu procedūru izmantošanu. Tā uzskata, ka atklātākas procedūras tiks veiktas saskaņā ar jauno Finanšu regulu, kurā paredzēts publicēt visus iepirkuma procedūras dokumentus vienlaicīgi.

Attiecībā uz ar tās ēkām saistīto pamatlīgumu ilgumu Padome ir pieņēmusi zināšanai Palātas komentārus. Ģenerālsekretariātā ir notikušas plašas diskusijas par šo jautājumu. Finanšu regulā ir pieļauts, ka pienācīgi pamatotos gadījumos līgumus var noslēgt uz laikposmu, kas ir ilgāks par četriem gadiem. Padome uzskata, ka pareizas finanšu pārvaldības labad un pienācīgi pamatotos gadījumos, jo īpaši saistībā ar pamatlīguma priekšmetu, dažreiz var būt pamatots arī laikposms, kas ir ilgāks par četriem gadiem. Tā tas bieži vien ir gadījumos, kas saistīti ar līgumiem par ēkām. Padome pastāvīgi pārskatīs šo jautājumu.

Ciktāl ieteikumi ir adresēti cita starpā arī Padomei, var sniegt šādus komentārus.

1. ieteikums

(iepirkuma pasākumu uzraudzība). Ieteikums ir pieņemts. Padome apsvērs, kā to organizēt praksē.

3. ieteikums

(apspriešanās ar tirgus dalībniekiem). Ieteikums ir pieņemts. Tiks izplatīts apkārtraksts, un šim jautājumam pievērsīsies iekšējās apmācībās.

4. ieteikums

(līgumu dalīšana daļās). Ieteikums ir pieņemts. Par šo jautājumu tiks izstrādātas konkrētas pamatnostādnes.

5. ieteikums

(kopīga elektroniska vienas pieturas aģentūra). Ieteikums ir principā pieņemts. Padome piedalīsies jebkurā darbā, kas tiks uzsākts šajā sakarā.

7. ieteikums

(ex post uzraudzība). Ieteikums ir principā pieņemts. Padome piedalīsies jebkurā darbā, kas tiks uzsākts šajā sakarā.

9. ieteikums

(salīdzinošā izvērtēšana). Ieteikums ir principā pieņemts. Ir jāapsver, kā to varētu organizēt.

Pārējie ieteikumi neattiecas uz Padomi.

Eiropas Komisijas atbildes

Kopsavilkums

II

Iepirkuma noteikumi Finanšu regulā (FR) un nesen grozītajos piemērošanas noteikumos (PN) lielākoties saskan ar direktīvām. Atšķirības visbiežāk attiecas uz stingrākiem noteikumiem, kuru pamatā ir pareizas finanšu pārvaldības princips.

Būtiskas atšķirības gadījumā, ja vajadzīgs, apsvērumos sniedz skaidrojumu. Viens no šādiem piemēriem ir PN 23. apsvērums par atšķirību starp atlases un piešķiršanas kritērijiem.

V

2015. gadā veiktās pārskatīšanas mērķis bija saskaņot iepirkuma noteikumus ar 2014. gada direktīvām. Direktīvu vienkāršojumi un precizējumi ir atspoguļoti pārskatītajos noteikumos.

Viens no galvenajiem principiem attiecībā uz publisko iepirkumu joprojām ir konkurences palielināšanas mērķis. Tomēr mērķim – piekļūt konkrētiem ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši MVU – nebūtu jākavē apjomradītus ietaupījumus, un tas ir jāsamēro ar FR pareizas finanšu pārvaldības principu, kā arī vienlīdzīgas attieksmes pret pretendentiem principu, kas ir jāpiemēro visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma.

VI

Procedūras izvēle būtu jāpamato uz līdzsvarotu pieeju, ņemot vērā ne tikai pēc iespējas plašāku konkurenci, bet arī citus iepirkumiem piemērojamus principus – pareizu finanšu pārvaldību, pārredzamību, proporcionalitāti, vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu.

Iepirkuma noteikumi skaidri sasaista procedūras izvēli ar līguma vērtību (un dažos gadījumos tā priekšmetu), piemērojot proporcionalitātes principu.

Komisija vērš uzmanību uz noteikumu, kas ir piemērojams no 1.1.2016., par iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, ko ieviesa FR 105. pantā un kas ir attiecīgā gadījumā jāveic saistībā ar līguma priekšmetu. Arī sadalīšana daļās ir jāparedz tikai vajadzības gadījumā, kā tas ir noteikts FR 102. panta 2. punktā un ko bieži piemēro Komisijas dienesti.

VII

Informācija nav pilnībā saskaņota, jo iepirkuma procedūras Komisijā ir decentralizētas.

Tomēr Komisija ir apņēmusies nodrošināt efektīvus tiešsaistes pakalpojumus, kas orientēti uz lietotājiem, un saistībā ar savu digitālās pārveides programmu attiecībā uz tīmekļa vietnēm pašlaik izstrādā uzlabotas centralizētas lapas par finansējumu (skatīt Komisijas atbildes uz 58. un 59. punktu).

Turklāt iestādes lieliem iepirkumiem izmanto tās pašas tīmekļa vietnes, ko izmanto dalībvalstis (Tenders Electronic Daily-TED) un kas sniedz kontaktpunktu¹ iepirkumiem, kas nepārsniedz Iepirkuma direktīvā noteikto slieksni.

Attiecībā uz TED meklēšanas funkciju, lūdzu, skatīt Komisijas atbildi uz 106. punktu.

Turklāt Komisija šobrīd strādā, lai ieviestu e-iepirkuma sistēmu attiecībā uz iepirkuma procedūru un līgumu visaptverošu pārvaldību (no uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus publicēšanas līdz rēķinu apmaksai, izmantojot vairākus starpniecības moduļus). Šādas visiem Komisijas dienestiem izmantojamas sistēmas ieviešana palīdzēs ekonomikas dalībniekiem vieglāk piekļūt publiskajam iepirkumam un palielinās pārredzamību.

VIII

Administratīvās un tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir iekļauti iepirkuma procedūras dokumentos un paziņojumā par iepirkuma procedūras rezultātiem. Informāciju par līgumu piešķiršanu publicē TED vai līgumslēdzējas iestādes tīmekļa vietnē. Komisija un izpildaģentūras publicē attiecīgo informāciju par ES finansējuma saņēmējiem finanšu pārredzamības sistēmā (FTS) saskaņā ar pārredzamības principu, kā noteikts FR 35. pantā.

IX a)

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk un paskaidrots tās atbildē uz 1. ieteikumu.

Komisija veiks izmaksu un ieguvumu analīzi, lai līdzdalības uzraudzības nolūkā izvērtētu ar iepirkumu saistītas informācijas centralizācijas iespējamību, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. Ieteiktā darbība tiks īstenota, ievērojot šā novērtējuma iznākumu.

Tā kā iepirkuma procedūras Komisijā ir decentralizētas kredītrīkotāju līmenī, nepastāv centralizēta informācijas sistēma par iepirkuma procedūrām, lai uzraudzītu līdzdalību, un nav tiesiska pienākuma to darīt.

IX b)

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam, kā paskaidrots tās atbildē uz 2. ieteikumu.

Komisija piekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz priekšlikumu par vienotu noteikumu kopumu.

Viens no galvenajiem pīlāriem 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu, ir ierosināt “vienotu noteikumu kopumu”, kas uzlabotu vispārējo saprotamību un varētu tekstu ievērojami saīsināt, pilnībā ievērojot koncepciju par labāku regulējumu.

Šis vienotais noteikumu kopums īpašā tiesību aktā konsolidēs gan FR pašlaik izklāstītos iepirkuma noteikumus, gan PN sīkāk izstrādātos noteikumus. Turklāt konkrētie noteikumi attiecībā uz ārējo darbību iepirkumu, kas patlaban ir ietverti FR otrajā daļā, tiks apvienoti ar vispārējiem iepirkuma noteikumiem, lai vēl vairāk sekmētu teksta saprotamību visiem ekonomikas dalībniekiem.

Komisija nepiekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz MVU līdzdalību. Komisija uzskata, ka Finanšu regula nav šim nolūkam paredzēts politikas instruments, un tādēļ ar to nebūtu aktīvi jāveicina MVU līdzdalība.

Attiecībā uz valodu režīmu un tirgus izpēti Komisija nepiekrīt šim ieteikumam (skatīt Komisijas atbildi uz 2. ieteikumu).

IX c)

Kā paskaidrots tās atbildē uz 3. ieteikumu, Komisija daļēji piekrīt tai ieteikuma daļai, kurā minēta iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem aktīva izmantošana, ja tas ir pielāgots uzsākamajai konkursa procedūrai, lai sagatavotu iepirkuma procedūru, ko Komisija jau ir ieviesusi dažās jomās, piemēram, nekustamā īpašuma projektu iegāde vai noma (kā paredzēts metodikā, kas sīki izklāstīta COM(2008) 2299) un ekspluatācijas pārtraukšana.

Tomēr Komisija uzskata, ka sākotnējā tirgus analīze nebūtu jāizmanto, lai informētu ekonomikas dalībniekus par iepirkumu plāniem un prasībām, ņemot vērā konkurences kropļošanas risku.

IX d)

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam, kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 4. ieteikumu.

Sadalīšana daļās ir pamatota, lai palielinātu konkurenci, bet šis dalījums ir jāsamēro ar Finanšu regulas pareizas finanšu pārvaldības principu. Lieli līgumi var radīt apjomradītus ietaupījumus (zemākas cenas) un vienkāršotāku pārvaldību (mazāk līgumu, ko pārvaldīt).

IX e)

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam kā ilgtermiņa mērķim un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk un izskaidrots Komisijas atbildē uz 5. ieteikumu.

Komisija veiks novērtējumu, lai izvērtētu šādas sistēmas iespējamību, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. Ieteiktā darbība tiks īstenota, ievērojot šā novērtējuma iznākumu un citu iestāžu piekrišanu.

Komisija uzsver, ka jau ir sākts daļēji īstenot Revīzijas palātas ieteikumu attiecībā uz Komisijas iepirkumu procedūrām. Kā paskaidrots Komisijas atbildēs uz 58.–62. punktu par tīmekļa racionalizāciju – digitālās pārveides programmu, Komisija jau ir sākusi darbu ar sava tiešsaistes satura pārveidošanu no struktūras, kuras pamatā ir struktūrshēma, uz tematisku struktūru. Šajā struktūrā tiks iekļauta tēma “Finansējums, piedāvājumi”, ar kuras koncepciju jau ir uzsākts darbs.

Piekļuve uzņēmējdarbības iespējām un attiecīgajiem iepirkuma procedūras dokumentiem ir pieejama, izmantojot pašreizējos instrumentus un platformas – TED un TED eTendering, kas dod piekļuvi paziņojumiem par iepirkumu un iestāžu iepirkuma dokumentiem. Komisija izvērtēs, cik lielā mērā būtu iespējams piedāvāt vēl citus elementus, lai nodrošinātu piekļuvi plašākam informācijas klāstam, ņemot vērā budžeta līdzekļu un cilvēkresursu ierobežojumus.

IX f)

Kā paskaidrots tās atbildē uz 6. ieteikumu, Komisija nepiekrīt šim ieteikumam.

Komisija neuzskata par nepieciešamu ierosināt grozījumus Finanšu regulā attiecībā uz sūdzību izskatīšanu.

Ar Finanšu regulu jau nodrošina, ka neizraudzītajiem pretendentiem tiek paziņots pamatojums un sniegta sīkāka informācija par noraidīšanas iemesliem, un tie var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar FR 113. panta 3. punktu un PN 161. panta 2. punktu. Šādiem pieprasījumiem ir stingri noteikts termiņš – līgumslēdzējai iestādei ir jāsniedz šī informācija pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

IX g)

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tiktāl, cik TED eTendering var nodrošināt izmaksu ziņā efektīvu šo datu vākšanu, kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 7. ieteikumu.

IX h)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

OLAF pašlaik ir pārejas posmā, uzlabojot savas spējas ziņošanas un analīžu jomā. Ir paredzēts, ka jaunā OLAF satura pārvaldības sistēma (OCM) būs ieviesta līdz 2016. gada jūlijam. Statistikai un ziņojumiem paredzētais modulis būs pieejams vēlākā versijā 2017. gadā. Tajā pašā laikā OLAF pašlaik pēta iespējas uzlabot pašreizējos ziņošanas instrumentus un iespējas.

IX i)

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka salīdzinošā izvērtēšana tiek veikta, pamatojoties uz konkrētu vajadzību, un tā nekļūst par pastāvīgu procesu, kam būtu nepieciešami papildu budžeta līdzekļi un/vai cilvēkresursi.

Ievads

02

ES iestādēm ir arī jāpiemēro pareizas finanšu pārvaldības princips, kā arī pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi iepirkuma jomā.

06

Rokasgrāmata par publisko iepirkumu Komisijā ir pieejama visām pārējām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

Konstatējumi

17

Pašreizējā OLAF lietu pārvaldības sistēma ir galvenokārt pārvaldības instruments, tāpēc tajā ir pieejams tikai neliels skaits iepriekš noteiktu ziņojumu. Jebkādi papildu ziņojumi vai sarežģītāka analīze, piemēram, analīze, kādu pieprasa Revīzijas palāta, ir jāsagatavo manuāli, un tam ir nepieciešami resursi, kādi diemžēl patlaban nav pieejami.

23

Komisija uzsver, ka nav automātiskas saistības starp piedāvājumu skaitu un konkurences pastāvēšanu.

26

2015. gada pārskatīšanas mērķis bija saskaņot iepirkuma noteikumus ar 2014. gada iepirkuma direktīvām. Direktīvu vienkāršojumi un precizējumi ir atspoguļoti pārskatītajā Finanšu regulā (FR) un 2015. gadā grozītajos piemērošanas noteikumos (PN).

Viens no galvenajiem pīlāriem 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu, ir ierosināt “vienotu noteikumu kopumu”, kas uzlabos vispārējo saprotamību, saīsinās teksta garumu un galvenokārt centīsies to vienkāršot, pilnībā ievērojot koncepciju par labāku regulējumu.

Šis vienotais noteikumu kopums īpašā tiesību aktā konsolidēs gan FR pašlaik izklāstītos iepirkuma noteikumus, gan PN sīkāk izstrādātos noteikumus. Turklāt konkrētie noteikumi attiecībā uz ārējo darbību iepirkumu, kas patlaban ir ietverti FR otrajā daļā, tiks apvienoti ar vispārējiem iepirkuma noteikumiem, lai vēl vairāk sekmētu teksta saprotamību visiem ekonomikas dalībniekiem.

27

Ar 2016. gadā gaidāmo priekšlikumu par FR pārskatīšanu tiks izveidots vienots noteikumu kopums, kas būs piemērojams vairāk nekā vienam ES budžeta instrumentam (iepirkums, dotācijas, balvas, utt.) ar mērķi novērst nepamatotu nekonsekvenci, saskaņot noteikumus un uzlabot teksta saprotamību. Noteikumi par labu pārvaldību neattiecas tikai uz iepirkumu, un tie tiktu pārcelti uz šo kopīgo noteikumu kopumu.

29

FR un nesen grozītie PN iepirkuma noteikumi lielākoties saskan ar direktīvām. Atšķirības visbiežāk attiecas uz stingrākiem noteikumiem, kuru pamatā ir pareizas finanšu pārvaldības princips.

Būtiskas atšķirības gadījumā, ja vajadzīgs, apsvērumos sniedz skaidrojumu. Viens no šādiem piemēriem ir PN 23. apsvērums par atšķirību starp atlases un piešķiršanas kritērijiem.

30

FR nav atbilstošais instruments, ko attiecināt uz konkrētiem ekonomikas dalībniekiem.

Vienlīdzīgai attieksmei būtu jāattiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma. Ar Finanšu regulu saskanīgu iepirkuma noteikumu nolūks nav veicināt konkrētu politikas mērķi. MVU, tāpat kā citi ekonomikas dalībnieki, iepirkuma procedūrās var piedalīties kā viens pretendents vai kopīga piedāvājuma ietvaros, vai kā apakšuzņēmēji.

Vienkāršošana un atviegloti noteikumi de facto dod priekšroku MVU, pat ja tie nav īpaši norādīti.

Lūdzu, skatīt arī IX punkta b) apakšpunktu).

31

Nav nejaušība, ka procedūras sagatavošana un publicitātes pasākumi iepirkuma noteikumos ir skaidri nodalīti.

Ja dažiem ekonomikas dalībniekiem, ar kuriem sazinās, lai veiktu iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, būtu piekļuve agri sniegtai informācijai par plānoto iepirkumu, ne vien pastāvētu konkurences kropļošanas risks, bet arī nebūtu ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips.

Iepirkuma noteikumi nodrošina vajadzīgos publicitātes pasākumus, lai reklamētu līgumus, pilnībā ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu.

Publicējot Komisijas gada un daudzgadu darba programmas un finansēšanas lēmumus, ekonomikas dalībniekiem vēl vairāk tiek atvieglota piekļuve informācijai.

32

Saskaņā ar PN 134.1 punkta g) apakšpunktu iestādes var izmantot sarunu procedūru, kurā iepriekš nepublicē paziņojumu attiecībā uz līgumu “par ēku līgumiem pēc vietējā tirgus izpētes”.

Komisija pieņēma metodiku attiecībā uz šo noteikumu īstenošanu (C(2008) 2299), lai uzlabotu tirgus informāciju un pārredzamību. Tādējādi tirgus tiek informēts par Komisijas nekustamā īpašuma vajadzībām un paziņojumu par ēku meklēšanu.

Pašlaik šī metodika tiek pārskatīta, lai novērstu grūtības pašreizējā nekustamā īpašuma tirgū, vienlaikus nodrošinot pārredzamību un turpinot nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi.

34

Pēdējo četru gadu laikā Luksemburgā tika uzsāktas trīs ēku meklēšanas procedūras, tostarp vairāku ēku meklēšana, lai pārceltos no Jean Monnet ēkas. Attiecībā uz visām šīm ēku meklēšanas procedūrām tika piemērota atkāpe, kas paredzēta (C(2008) 2299), un paziņojumi par ēku meklēšanu Oficiālajā Vēstnesī netika publicēti. Nekustamā īpašuma komiteja sniedza pozitīvu atzinumu par šīm atkāpēm.

35

Komisija uzskata, ka nav nepieciešams noteikt īpašu valodu režīmu FR līmenī, jo pastāv vispārējs ES tiesību akts – Regula Nr. 1/1958 –, kurā ir definēts iestāžu valodu režīms un kas attiecas arī uz iepirkumu.

36

Procedūras izvēle ir jāizdara, ņemot vērā līguma vērtību un priekšmetu, ievērojot piemērojamos iepirkuma noteikumus.

Kopīga atbilde uz 37.–40. punktu

Iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem reglamentē “procedūras sagatavošana”. Vajadzības gadījumā tās galvenais mērķis ir iegūt zināšanas par tirgu, lai sagatavotu atbilstīgas konkursa specifikācijas un pareizi novērtētu līguma vērtību. Izmantot apspriešanos ar tirgus dalībniekiem kā iepriekšēju informatīvu instrumentu ietver risku negatīvi ietekmēt konkurenci.

Informācijas sniegšanu ekonomikas dalībniekiem par iepirkuma plāniem reglamentē “publicitātes pasākumi”. Iepriekšēja informācija, ex ante publicitāte un citu veidu reklāma vienlīdzīgi sniedz informāciju par iepirkuma procedūru plānošanu un sākšanu.

Tas, ka Komisija ir publicējusi gada un daudzgadu darba programmu un finansēšanas lēmumus, ekonomikas dalībniekiem vēl vairāk atvieglo piekļuvi informācijai.

Iepriekšēja apspriešanās ar tirgus dalībniekiem ir īpaši nozīmīga attiecībā uz nestandarta vai vienreizējiem pirkumiem.

Sazināšanās ar potenciālajiem pretendentiem ietver pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principu pārkāpšanas risku un var negatīvi ietekmēt godīgu konkurenci.

Likumdevējs ir veicis tirgus analīzi, kas ir obligāta novatorisko partnerību īpašajā gadījumā, ja mērķis ir finansēt pētniecību un ja tirgus apspriežu mērķis būs pārliecināties, ka produkts tirgū vēl nav pieejams.

42

Komisija savā praksē bieži izmanto sadalīšanu daļās, taču dara to tikai tad, ja tas atbilst FR 102. pantam un nesen grozīto PN 168. pantam.

Procedūras izvēle būtu jāpamato uz līdzsvarotu pieeju, ņemot vērā ne tikai pēc iespējas plašāku konkurenci, bet arī citus iepirkumiem piemērojamus principus – pareizu finanšu pārvaldību, pārredzamību, proporcionalitāti, vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu.

4. izcēlums. Gadījumi, kad līgumus varēja sadalīt daļās. Otrais ievilkums

Komisija uzskata, ka attiecībā uz šo līgumu sadalīšana daļās nebija iespējama šādu iemeslu dēļ:

—ir vajadzīgs vienots kontaktpunkts attiecībā uz jautājumiem un vienots pārvaldības instruments, lai jautājumus piešķirtu ekspertiem;

—jautājumu piešķiršanu ekspertiem pamato vairākos kritērijos – jautājuma valoda un atbildes sniegšanai izvēlētā valoda, īpašas juridiskās zināšanas konkrētos jautājumos, kā arī attiecīgā(-s) dalībvalsts(-is) (būtu jāatzīmē tas, ka daži jautājumi skar vairāk nekā vienu dalībvalsti). Tāpēc šā līguma sadalīšana daļās saskaņā ar nepārprotamiem ģeogrāfiskiem vai citiem kritērijiem nebija nedz iespējama, nedz ieteicama;

—strādājot ar vairāk nekā vienu darbuzņēmēju, varētu rasties situācija, ka Komisijai jāmaksā atšķirīgas vienības cenas, ko var uzskatīt par netaisnīgu parādību un kas var radīt spriedzi un ietekmēt labu sadarbību;

—ja daļas ir savstarpēji atkarīgas, – ir jāņem vērā līguma izpildes ietekmēšanas risks (atbildības vājināšanas risks, vēlāka izpilde).

44

Līdz ar Finanšu regulu arī Iepirkuma direktīvā 2014/24/ES atklātās un slēgtās procedūras tiek uzskatītas par līdzvērtīgām.

46

Termiņš divu posmu procedūrā tiešām ir nedaudz ilgāks, taču šī atšķirība var būt niecīga salīdzinājumā ar tās kopējo ilgumu.

Attiecībā uz kritēriju izvērtēšanu pārskatītajā Finanšu regulā (2015. g.) ir ieviesta elastība, nosakot, ka, veicot izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritēriju izvērtēšanu, nav jāievēro nekāda konkrēta kārtība.

Tomēr ir skaidrs, ka divu posmu procedūrās vienmēr vispirms būs jāpārbauda izslēgšanas un atlases kritēriji, jo tas ir pamats, lai atlasītu kandidātus, kurus uzaicinās iesniegt piedāvājumu.

47

Komisija savos iekšējos norāžu dokumentos uzsver, ka termiņa pagarināšana piedāvājumu iesniegšanai principā sekmē līdzdalību neatkarīgi no procedūras izvēles un noteikumos noteikto minimālo termiņu.

51

Sarunas nekad netika norādītas kā līgumslēdzējas iestādes pienākums vai pretendenta tiesības. Izlemt par sarunu veikšanu var tikai, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus.

52

Saistībā ar piedāvājumu konkursu no pretendentiem tiek sagaidīts, ka tie no paša sākuma iesniedz labāko piedāvājumu. Ja iesniegtie piedāvājumi ir pietiekami kvalitatīvi un nepārsniedz paredzēto budžetu, būtu nesamērīgi sākt sarunas, jo īpaši attiecībā uz zemas vērtības līgumiem, ņemot vērā gan līgumslēdzējai iestādei, gan pretendentam nepieciešamo laiku un resursus.

53

Līgumslēdzējai iestādei nebūtu visos gadījumos jāuzņemas saistības veikt sarunas par saņemtajiem piedāvājumiem, izņemot situācijas, kad to uzskata par atbilstošu un vajadzīgu. Jebkurā gadījumā vienmēr ir jāievēro vienlīdzīga attieksme.

58

Revīzijas palātas konstatējums par to, cik būtiska ir laba informētība par darbībām iepirkuma jomā, saskan ar Komisijas nesen veiktu pētījumu, lai izprastu galvenos iemeslus, kāpēc cilvēki vēlas sadarboties ar Komisiju tiešsaistē. “Finansējums un piedāvājumi” (tostarp iepirkumi) tika konstatēts par vienu no būtiskākajiem iemesliem.

Veicot intervijas ar divpadsmit Komisijas ģenerāldirektorātiem (ĢD) un izpildaģentūrām, tika konstatēts, ka iepirkuma procesa un tā iznākuma pārredzamība Komisijai ir nozīmīgs institucionāls mērķis.

Kopīga atbilde uz 59.–62. punktu

Komisija pieņem zināšanai Revīzijas palātas analīzi par tās departamentu tīmekļa vietnēm no iepirkuma viedokļa, un tā apsvērs attiecīgos konstatējumus saistībā ar turpmāk izklāstīto digitālās pārveides programmu.

Komisija 2013. gadā sāka vērienīgu iniciatīvu “Tīmekļa racionalizācija – digitālās pārveides programma”, lai uzlabotu savu ārējo digitālo komunikāciju. Šīs iniciatīvas vispārējie mērķi ir attiecībā uz Komisijas klātbūtni tīmeklī panākt lielāku saskaņotību gan attiecībā uz ziņojumiem, gan navigāciju/veidolu un iespaidu, lietderību lietotājiem un izmaksu efektivitāti.

Komisija ņems vērā Revīzijas palātas konstatējumu par ES oficiālo tīmekļa vietni un attiecīgo lapu tīmekļa vietnē europa.eu pārskatīšanu attiecībā uz patlaban izstrādes procesā esošās Komisijas tīmekļa vietnes struktūru un saturu, lai novērstu dublēšanos un nodrošinātu konsekvenci. Tiešsaistē ir pieejama pirmā jaunās tīmekļa vietnes testa versija beta.ec.europa.eu, kurā ir iekļauts jauns saturs attiecībā uz iepirkumu tādā struktūrā, kāda ir noteikta 58. punktā (http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en).

60

Šīs tīmekļa vietnes jaunais saturs aizstās pašreizējo Revīzijas palātas minēto centrālo publiskā iepirkuma lapu².

8. izcēlums. Neapmierinošu meklēšanas rezultātu piemēri TED meklēšanas funkcijā pašreizējos paziņojumos par līgumiem

Šai problēmai var būt divi iemesli:

1)problēma ar CPV kodu grupējumu; tajā, kā TED darbojās, tiešām bija problēma, kas pa šo laiku tika novērsta, lai meklēšanu varētu veikt tikai kodu līmenī;

2)līgumslēdzēja iestādes kļūdaini ievadīts CPV kods – līgumslēdzēja iestāde ievada nepareizus datus, un tas negatīvi ietekmē meklēšanas rezultātus.

Pirmais iespējamais cēlonis jau ir novērsts.

Pēc sākotnējās analīzes izriet, ka kļūdu varēja izraisīt nepareiza datu ievadīšana. Komisija turpinās analizēt šo jautājumu un veiks nepieciešamos pasākumus.

Attiecībā uz rezultātiem, kas ir saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), būtu jāatzīmē, ka pagātnē EĀDD tika uzskatīts par vienību, kas ir atkarīga no Padomes (tādēļ, veicot meklēšanu par “Padomi”, tika iekļauti arī EĀDD paziņojumi). Vēlāk tika nolemts, ka EĀDD būtu jāuzskata par autonomu vienību. Iepriekšējie EĀDD paziņojumi joprojām ir saistīti ar Padomi.

9. izcēlums. Komisijas izmantotu neprecīzu CPV kodu piemēri

Meklēšanas rezultāti lielā mērā ir atkarīgi no līgumslēdzējas iestādes pareizi veiktas datu ievadīšanas. Minētie gadījumi attiecas uz situācijām, kad līgumslēdzējas iestāde bija izvēlējusies neatbilstošu kodu.

72

2015. gadā e-iesniegšanas rīks tika izvērsts sešos ģenerāldirektorātos/aģentūrās (katra no tām gada laikā uzsāka vismaz vienu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, izmantojot e-iesniegšanas rīku). E-iesniegšanas rīka izvēršana turpināsies (2016. gadā tas ir ieplānots vēl 10 ģenerāldirektorātos un aģentūrās).

78

Attiecībā uz ES iestādēm Komisija uzskata, ka nav ne vajadzīgi, ne piemēroti izveidot ārpustiesas izskatīšanas iestādi papildus jau esošajiem Finanšu regulā paredzētajiem pārskatīšanas mehānismiem, jo tas vēlamajiem ieguvumiem radītu nesamērīgas izmaksas.

Ar Finanšu regulu jau nodrošina, ka neizraudzītajiem pretendentiem tiek paziņots pamatojums un sniegta sīkāka informācija par noraidīšanas iemesliem, un tie var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar FR 113. panta 3. punktu un PN 161. panta 2. punktu. Šādiem pieprasījumiem ir stingri noteikts termiņš – līgumslēdzējai iestādei ir jāsniedz šī informācija pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

Turklāt, ja ekonomikas dalībniekiem iepirkuma procedūras laikā tiek paziņots par aktu, kas nelabvēlīgi ietekmē kandidātu vai pretendentu tiesības (piemēram, atteikums), šādā paziņojumā būs minēta atsauce uz pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem (sūdzība Ombudam un izskatīšana tiesā).

Komisija uzskata, ka ierobežotais skaits Vispārējā tiesā iesniegtu prasību, kas attiecās uz Savienības iestāžu veiktajiem iepirkumiem (17), un tas, ka Tiesa reti piešķir atlīdzību par iespējamo kaitējumu, skaidri apliecina, ka ieviestā sistēma ir efektīva un atbilst paredzētajam mērķim. Tādējādi, izveidot ierosināto ātro pārskatīšanu ir ne vien nevajadzīgs, bet arī nesamērīgs pasākums, kas nav saskanīgs ar izmaksu efektivitāti un nav labs administratīvo resursu izmantojums.

79

Pieprasījumu vai komentāru iesniegšana līgumslēdzējai iestādei (saskaņā ar Finanšu regulu) un izskatīšanas pieteikuma iesniegšana līgumslēdzējai iestādei (saskaņā ar Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvas 1. panta 5. punktu) ir dažādas darbības, jo tikai pēdējā atbilstoši Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvai ir priekšnoteikums, lai lūgtu izskatīšanu no ārējas neatkarīgas iestādes.

Tāpēc šādu darbību sekas attiecībā uz līguma parakstīšanu ir atšķirīgas:

—saskaņā ar Tiesiskās aizsardzības līdzekļu direktīvu – izskatīšanas pieteikums automātiski aptur līguma parakstīšanu, lai izskatīšana būtu efektīva.

—saskaņā ar Finanšu regulu – pēc pieprasījumu vai komentāru izvērtēšanas līgumslēdzēja iestāde var apturēt līguma parakstīšanu, ja tā ir pareizā atbilde uz pieprasījumiem vai komentāriem. Būtu nesamērīgi sistemātiski apturēt jebkāda veida pieprasījumu vai komentāru, ko neizraudzīti pretendenti iesnieguši nogaidīšanas termiņa laikā, jo par šādu apturēšanu ir jālemj līgumslēdzējai iestādei katrā gadījumā atsevišķi un ja to var pamatot ar iesniegtā pieprasījuma vai komentāra būtību.

90

Iepirkums Komisijā ir decentralizēts katra atbildīgā kredītrīkotāja līmenī. Nav tiesiska pienākuma pēc “vienota repozitorija”, līdz ar to nav budžeta apropriācijas, lai šādu sistēmu izveidotu. Atkarībā no vērtības informāciju par līgumu piešķiršanu publicē TED vai līgumslēdzējas iestādes tīmekļa vietnē (vai dara pieejamu ar FTS attiecībā uz Komisiju un izpildaģentūrām) saskaņā ar publicitātes noteikumiem. Tomēr ar FTS ir paredzēts sniegt informāciju par ES finansējuma saņēmējiem, un nevis par konkrēto budžeta izpildes instrumentu, no kura tas tika finansēts, vai par šā finansējuma izdevumu veidiem.

91

Platforma, kas kalpo šim mērķim, jau ir pieejama, proti, TED datubāze. Komisija piekrīt, ka šī datubāze ir piemērots kontaktpunkts informācijai par iepirkumu, jo tajā ir daudz informācijas, tostarp, iepirkuma procedūras dokumenti, izmantojot eTendering. Tie ietver līguma projektu, kas tiks parakstīts ar izraudzīto pretendentu. Piedāvājumi arī ir daļa no galīgā līguma, bet Komisija tos uzskata par konfidenciāliem dokumentiem saskaņā ar Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punktu (ja informācijas atklāšana kaitētu fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu aizsardzībai).

92

Būtu jāatzīmē, ka, lai gan eTendering izmantošana pašlaik nav obligāta, visi Komisijas ģenerāldirektorāti un visas iestādes tiek mudinātas izmantot šo lietojumprogrammu.

Iepirkuma procedūras dokumentu lejupielādēšanas funkcija no TED eTendering platformas 2016. gada janvārī tika izmainīta. Sistēmas piedāvātā iespēja pēc noklusējuma ļauj lejupielādēt dokumentus pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām. Līgumslēdzēju iestāžu ziņā ir izvēlēties to atslēgt.

94

Attiecībā uz ziņošanu FR 66. panta 9. punktā minēto gada darbības ziņojumu kopsavilkuma pielikumā ir iekļauts saraksts ar sarunu procedūrām, kurās iepriekš nepublicē paziņojumu par līgumu. Sk. arī Komisijas atbildi uz 90. punktu.

97

Pildot metadatu kataloga funkciju, atklātais datu portāls reģistrē esošo TED datu kopu, izmantojot TED vietni, kā arī dažas atvasinātas datu kopas, ko sagatavojis Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD.

99

Komisija, izmantojot Budžeta ģenerāldirektorāta Centrālo finanšu dienestu,nodrošina centrālu informāciju, norādes un modeļus, kā arī tehniskās palīdzības dienestu un apmācības dienestu pakalpojumus iepirkuma jomā, kas ir atvērts līgumslēdzējām iestādēm, kuras to lielā mērā izmanto, – ne tikai Komisija, bet arī ar citas iestādes, aģentūras un struktūras. Sniegtā informācija un dokumentācija ietver ieteikumus un uzsver paraugpraksi.

Citi forumi informācijas apmaiņai starp Komisiju un pārējām Savienības līgumslēdzējām iestādēm jau pastāv, jo īpaši finanšu vienību tīkls (RUF), kurā sanāksmes notiek katru mēnesi, un aģentūru iepirkuma amatpersonu NAPO tīkls, kas aptver arī decentralizētās aģentūras un citas Savienības vienības (PPP) un kurā sanāksmes notiek vismaz reizi gadā.

Komisija uzskata, ka strukturizētāka apmaiņa ar paraugpraksi būtu jo īpaši interesanta attiecībā uz liela apjoma procedūrām. Tomēr, lai ieviestu pastāvīgu ierosināto salīdzinošo izvērtēšanu, būtu nepieciešami papildu budžeta līdzekļi un cilvēkresursi, kuri pašlaik nav pieejami. Ad hoc sanāksmes varētu organizēt uz ad hoc pamata, kad vien tas būs vajadzīgs.

Secinājumi un ieteikumi

101

Piekļuvi publiskajam iepirkumam līgumslēdzējām iestādēm piešķir, izmantojot publicitātes pasākumus saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem. Turklāt iepirkums Komisijā ir decentralizēts (skatīt Komisijas atbildes uz VII, 58., 72. punktu un 1. ieteikumu).

103

Komisija uzsver, ka nav tiesiska pienākuma veikt šādu uzraudzību.

Jebkurā gadījumā, ņemot vērā to, ka ekonomikas dalībnieki var dažādos veidos piedalīties uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus (izmantojot kopīgus piedāvājumus vai ar apakšuzņēmējiem), līdzdalības pieprasījumu vai piedāvājumu skaita uzraudzība nekad nespēj sniegt pilnīgu informāciju par kandidātu vai pretendentu sastāvu.

1. ieteikums

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk.

Ņemot vērā ievērojamo administratīvo slogu, ko radītu šādas centralizētas informācijas sistēmas izveide, kā arī resursu ierobežojumus, Komisija veiks izmaksu un ieguvumu analīzi, lai līdzdalības uzraudzības nolūkā izvērtētu ar iepirkumu saistītas informācijas centralizācijas iespējamību, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. Ieteiktā darbība tiks īstenota, ievērojot šā novērtējuma iznākumu.

Tāpēc, ja iepirkums Komisijā ir decentralizēts kredītrīkotāju līmenī, nepastāv centralizēta informācijas sistēma par iepirkuma procedūrām, lai uzraudzītu līdzdalību. Nav nedz tiesiska pienākuma to darīt, nedz arī budžeta līdzekļu un cilvēkresursu, kas nepieciešami šādai liela apjoma datu analīzei.

Līdzdalības apjoms iepirkuma procedūrās var būt atkarīgs no dažādiem faktoriem. Tādēļ piedāvājumu vai pieņemamu piedāvājumu skaits pats par sevi nebūtu uzskatāms par derīgu rādītāju, kas liecina par piekļuvi iepirkuma procedūrām. Attiecībā uz jebkura veida procedūru un iepirkuma veidu (pakalpojumi, piegāde, būvdarbi, ēkas) ekonomikas dalībniekiem nav noteikti nekādi ierobežojumi par to, kā viņi piedalās uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus (izmantojot kopīgu piedāvājumu vai kā apakšuzņēmējs). Tādēļ piedāvājumu skaists nevar sistemātiski sniegt pilnīgu informāciju par iesaistīto ekonomikas dalībnieku skaitu.

104

2015. gadā veiktās pārskatīšanas mērķis bija saskaņot iepirkuma noteikumus ar 2014. gada direktīvām. Direktīvu vienkāršojumi un precizējumi ir atspoguļoti pārskatītajā Finanšu regulā un 2015. gadā grozītajos piemērošanas noteikumos, un turpmāki uzlabojumi tiks atspoguļoti 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu.

104 a)

skatīt Komisijas atbildi uz 26. punktu;

104 b)

Komisija uzskata, ka atkāpes vajadzības gadījumā ir izklāstītas FR apsvērumos;

104 c)

vienlīdzīgai attieksmei būtu jāattiecas uz visiem uzņēmumiem, neatkarīgi no to lieluma. Ar Finanšu regulu saskanīgu iepirkuma noteikumu nolūks nav veicināt konkrētu politikas mērķi. MVU, tāpat kā citi ekonomikas dalībnieki, iepirkuma procedūrās var piedalīties kā viens pretendents vai kopīga piedāvājuma ietvaros, vai kā apakšuzņēmēji.

Vienkāršošana un atviegloti noteikumi de facto dod priekšroku MVU, pat ja tie nav īpaši norādīti;

104 e)

nav nepieciešams noteikt īpašu valodu režīmu FR līmenī, jo piemērojamā valodu politika izriet tieši no Regulas Nr. 1/1958.

2. ieteikums

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Komisija piekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz priekšlikumu par vienotu noteikumu kopumu.

Viens no galvenajiem pīlāriem 2016. gadā gaidāmajā priekšlikumā par FR pārskatīšanu, ir ierosināt “vienotu noteikumu kopumu”, kas uzlabos vispārējo saprotamību, saīsinās teksta garumu un galvenokārt centīsies to vienkāršot, pilnībā ievērojot koncepciju par labāku regulējumu.

Šis vienotais noteikumu kopums vienā tiesību aktā konsolidēs gan FR pašlaik izklāstītos iepirkuma noteikumus, gan PN sīkāk izstrādātos noteikumus. Turklāt konkrētie noteikumi attiecībā uz ārējo darbību iepirkumu, kas patlaban ir ietverti FR otrajā daļā, tiks apvienoti ar vispārējiem iepirkuma noteikumiem, lai vēl vairāk sekmētu saprotamību visiem ekonomikas dalībniekiem.

Komisija nepiekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uz MVU līdzdalību. Komisija uzskata, ka Finanšu regula nav šim nolūkam paredzēts politikas instruments, un tādēļ ar to nebūtu aktīvi jāveicina MVU līdzdalība.

Attiecībā uz valodu režīmu un tirgus izpēti Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Attiecībā uz valodu režīmu ir jāpiemēro Regulā Nr. 1/1958 noteiktais valodu režīms. Attiecībā uz tirgus izpēti tiks sniegti precizējumi saistībā ar gaidāmo pārskatīšanu attiecībā uz metodiku, ar kuru īsteno PN 134.1 punkta g) apakšpunkta noteikumus (C(2008) 2299), kā paskaidrots 32. punktā. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 32.–34. punktu.

Attiecībā uz pamatojumu atkāpēm no 2014. gada direktīvas Komisija principā piekrīt šim ieteikumam un uzskata, ka tas ir daļēji īstenots. Kur tas tika uzskatīts par vajadzīgu, atkāpes ir paskaidrotas pārskatītās Finanšu regulas apsvērumos. Nepieciešamība pēc turpmākām atkāpēm tiks izpētīta un vajadzības gadījumā norādīta vai paskaidrota patlaban notiekošās Finanšu regulas pārskatīšanas gaitā.

3. ieteikums

Komisija daļēji piekrīt tai ieteikuma daļai, kas attiecas uziepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem aktīvu izmantošanu, ja tas ir pielāgots uzsākamajai konkursa procedūrai, lai sagatavotu iepirkuma procedūru, ko Komisija jau ir ieviesusi dažās jomās, piemēram, nekustamā īpašuma projektu iegāde vai noma (kā paredzēts metodikā, kas sīki izklāstīta COM(2008) 2299) un ekspluatācijas pārtraukšana.

Tomēr Komisija uzskata, ka sākotnējā tirgus analīze nebūtu jāizmanto, lai informētu ekonomikas dalībniekus par iepirkumu plāniem un prasībām. Patiesībā procedūras sagatavošana un publicitātes pasākumi iepirkuma noteikumos ir skaidri nodalīti.

Ja dažiem ekonomikas dalībniekiem, ar kuriem sazinās, lai veiktu iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, tiktu dota piekļuve agri sniegtai informācijai par plānoto iepirkumu, ne vien pastāvētu konkurences un pārredzamības kropļošanas risks, bet arī nebūtu ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips.

Iepirkuma noteikumi nodrošina vajadzīgos publicitātes pasākumus, lai reklamētu līgumus, pilnībā ievērojot iepirkuma principus.

4. ieteikums

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un turpinās to īstenot, ciktāl tas ir pareizi.

Komisija uzskata, ka sadalot līgumus daļās, tā jau ievēro pieeju, ar kuru nodrošina līdzsvaru starp vajadzību palielināt konkurenci ar citiem iepirkumam piemērojamiem principiem, jo īpaši pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principu. Tāpēc attiecīgā gadījumā tiek tiešām nodrošināta sadalīšana daļās, ņemot vērā līguma priekšmetu un vērtību, kā arī līguma izpildes risku savstarpēji atkarīgu daļu gadījumā.

106

Jebkura instrumenta, tostarp TED, meklēšanas rezultāti ļoti lielā mērā ir atkarīgi no ievadīto datu kvalitātes. Attiecībā uz paziņojumiem par publisko iepirkumu bieži tiek aizpildītas ailes, kas nav obligāti jāaizpilda, un dažkārt līgumslēdzējas iestādes ievada datus nepareizi.

Tomēr Komisija apzinās, ka meklēšanas pieredzi TED var uzlabot. Publikāciju birojs 2016. gada martā veica lietotāju aptauju, un patlaban tiek veikts lietojamības pētījums attiecībā uz TED. Abu darbību konstatējumi vēlāk šogad tiks īstenoti, lai uzlabotu lietotāju pieredzi un apmierinātību ar TED pakalpojumiem.

5. ieteikums

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam kā ilgtermiņa mērķim (pēc 2018. gada), un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk.

Ņemot vērā ievērojamo administratīvo slogu, ko radītu šādas sistēmas izveide, kā arī to, ka iestāžu dimensija saskaņā ar pašreizējo DFS budžetā nav ieplānota, Komisija veiks novērtējumu, lai izvērtētu šādas sistēmas iespējamību, izmaksas un iespējamos ieguvumus no tās. Ieteiktā darbība tiks īstenota, ievērojot šā novērtējuma iznākumu un citu iestāžu piekrišanu.

Attiecībā uz Komisijas darbībām iepirkuma jomā Komisija jau ir sākusi īstenot Revīzijas palātas ieteikumu – Komisija pašlaik digitālās pārveides ietvaros izstrādā vienotu kontaktpunktu attiecībā uz Komisijas iepirkumu. Tas ietvers saites uz visu attiecīgo informāciju par iepirkumu (paziņojumu par piemērojamiem noteikumiem un uzņēmējdarbības iespējas) un uz esošajiem instrumentiem, lai piekļūtu iepirkuma procedūras dokumentiem un iesniegtu piedāvājumus.

Lūdzu, skatīt attiecīgo lapu Komisijas jaunās tīmekļa vietnes testa versijā: http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en

Ir paredzēts, ka šī jaunā tīmekļa vietne, tostarp minētā lapa, sāks darboties 2016. gadā. Sadarbībā ar SEDIA iniciatīvas (Komisijas dienestu veikts novērtējums, lai apzinātu korporatīvo risinājumu nolūkā atbalstīt pilnu finansējuma un piedāvājuma aprites ciklu) un Dalībnieku portāla (IT risinājums, kas pašlaik atbalsta uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, un dotāciju pārvaldība vairākās svarīgās ES programmas, tostarp “Apvārsnis 2020”) grupu turpinās darbs, lai sagatavotu ar to saistīto saturu.

Piekļuve uzņēmējdarbības iespējām un attiecīgajiem iepirkuma procedūras dokumentiem ir pieejama, izmantojot pašreizējos instrumentus un platformas – TED un TED eTendering, kas dod piekļuvi paziņojumiem par iepirkumu un iestāžu iepirkuma dokumentiem. Komisija izvērtēs, cik lielā mērā būtu iespējams piedāvāt vēl citus elementus, lai nodrošinātu piekļuvi plašākam informācijas klāstam, ņemot vērā budžeta līdzekļu un cilvēkresursu ierobežojumus.

6. ieteikums

Komisija nepieņem šo ieteikumu.

Komisija neuzskata par nepieciešamu ierosināt grozījumus Finanšu regulā attiecībā uz sūdzību izskatīšanu.

Ar Finanšu regulu jau nodrošina, ka neizraudzītajiem pretendentiem tiek paziņots pamatojums un sniegta sīkāka informācija par noraidīšanas iemesliem, un tie var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar FR 113. panta 3. punktu un PN 161. panta 2. punktu. Šādiem pieprasījumiem ir stingri noteikts termiņš – līgumslēdzējai iestādei ir jāsniedz šī informācija pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

Turklāt, ja ekonomikas dalībniekiem iepirkuma procedūras laikā tiek paziņots par aktu, kas nelabvēlīgi ietekmē kandidātu vai pretendentu tiesības (piemēram, atteikums), šādā paziņojumā būs minēta atsauce uz pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem (sūdzība Ombudam un izskatīšana tiesā).

Skatīt arī Komisijas atbildes uz 78. un 79. punktu.

7. ieteikums

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā daļēji piekrīt šim ieteikumam un īstenos to tā, kā aprakstīts turpmāk.

Ņemot vērā ievērojamo administratīvo slogu, ko radītu šādas uzraudzības sistēmas izveide, Komisija izvērtēs, cik lielā mērā TED eTendering platforma var nodrošināt izmaksu ziņā efektīvu piekļuvi sīkākiem iepirkumu datiem, ņemot vērā budžeta līdzekļu un cilvēkresursu ierobežojumus.

8. ieteikums

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

OLAF pašlaik ir pārejas posmā, uzlabojot savas spējas ziņošanas un analīžu jomā. Ir paredzēts, ka jaunā OLAF satura pārvaldības sistēma (OCM) būs ieviesta līdz 2016. gada jūlijam. Statistikai un ziņojumiem paredzētais modulis būs pieejams vēlākā versijā 2017. gadā. Tajā pašā laikā OLAF pašlaik pēta iespējas uzlabot pašreizējos ziņošanas instrumentus un iespējas.

9. ieteikums

Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, tā piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka salīdzinošā izvērtēšana tiek veikta vajadzības gadījumā un tā nekļūst par pastāvīgu procesu, kam būtu nepieciešami papildu budžeta līdzekļi un/vai cilvēkresursi.

1http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm

2http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm

Eiropas Centrālās bankas atbildes

50

ECB uzskata ka iepirkuma procedūra tika veikta saskaņā ar ECB iepirkuma noteikumiem. Šajā sakarā ECB norāda, ka steidzamības iemesls tika izmantots likumīgā un atbilstošā veidā, un tas tika rūpīgi pamatots. Notikums, kura dēļ bija nepieciešama šāda ārkārtēja steidzamība, nebija saistīts ar ECB, un pastāvēja acīmredzama cēloņsakarība starp neparedzētajiem notikumiem un nepieciešamību pēc steidzamas rīcības. Ņemot vērā jautājuma lielo steidzamību, nebija iespējams ievērot paātrināta publiskā konkursa termiņus, jo praktiski nepieciešami vismaz trīs līdz četri mēneši no konkursa sludinājuma publicēšanas brīža līdz līguma noslēgšanai. Izvēlētajā konkursa procedūrā ar pieciem konkurētspējīgiem piedāvājumiem līgums tika piešķirts un parakstīts sešu nedēļu laikā no konkursa procedūras uzsākšanas brīža. Turklāt izvēlētā procedūra nodrošināja atbilstošu konkurenci un tās rezultātā noslēgtais līgums bija stingri paredzēts tikai neatliekamo vajadzību risināšanai. ECB arī vēlas atgādināt, ka, tiklīdz kļuva skaidrs, ka attiecīgā veida konsultāciju pakalpojumi varētu būt nepieciešami uz pastāvīgāka piedāvājuma bāzes, par šiem pakalpojumiem tika rīkota publiskā konkursa procedūra.

Turklāt lūdzam iepazīties ar tālāk pievienotajiem ECB komentāriem par dažiem Eiropas Revīzijas palātas sniegtajiem ieteikumiem.

1. ieteikums

ECB principā piekrīt šim ieteikumam. ECB plāno 2016. gadā pakāpeniski ieviest elektronisku iepirkuma sistēmu. Šajā kontekstā ECB pētīs, kā sistemātiskāk un vienlaikus efektīvāk vērtēt dalības līmeni publiskā konkursa procedūrās attiecībā uz pieteikumu un piedāvājumu skaitu.

3. ieteikums

ECB piekrīt ieteikumam, ka nepieciešama aktīvāka pieeja attiecībā uz apspriešanos ar tirgus dalībniekiem pirms formāla iepirkuma procesa uzsākšanas, lai veiktu tirgus izpēti, uzlabotu prasību noteikšanu un iegūtu lietderīgāku rezultātu.

4. ieteikums

ECB principā piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka līgumu sadalīšanai daļās jābūt efektīvai un lietderīgai no uzņēmējdarbības viedokļa attiecībā uz līgumu izpildi un pārvaldību. Ja līgumu sadalīšana daļās (kaut teorētiski iespējama) varētu radīt risku, ka līguma izpilde kļūtu tehniski pārāk sarežģīta vai arī nenodrošinātu pietiekamu lietderību, vai ka vairāku līgumslēdzēju koordinācija kavētu līguma drošu pārvaldību un izpildi, šāda sadalīšana daļās netiek uzskatīta par efektīvu.

5. ieteikums

ECB interneta vietnes iepirkuma sadaļa nodrošina sabiedrībai viegli pieejamu centralizētu, vienotu ECB iepirkuma procedūras ietvaros publicēto paziņojumu un publikāciju repozitoriju (vienas pieturas aģentūra). Papildus ECB plāno 2016. gadā pakāpeniski ieviest elektronisku iepirkuma sistēmu. Turklāt ECB ir īpaši iepirkuma noteikumi.

Tāpēc ECB daļēji piekrīt ieteikumam ar nosacījumu, ka paredzētā interneta vietne būs vienkāršs informācijas portāls bez papildu izmaksām un sarežģītības. ECB gadījumā šādā portālā tiktu nodrošināta saite uz ECB interneta vietnes iepirkuma sadaļu, kur sniegta detalizētāka informācija par ECB iepirkumu. Tādējādi būtu iespējams izvairīties no informācijas atkārtošanas un pavairošanas, kā arī ar to saistītām nepilnībām. Ekonomikas dalībnieki, kas interesējas par ECB iepirkumu, turpinās saziņai ar ECB izmantot ECB interneta vietni un esošos saziņas kanālus.

Ņemot vērā, ka TED (Tenders Electronic Daily) ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājuma oficiālā un centralizētā tiešsaistes versija, kas paredzēta Eiropas publiskajam iepirkumam, būtu vēlams uzzināt, kā turpmāk uzlabot TED, lai nodrošinātu atbilstošu pārskatu par iestāžu iepirkuma iespējām.

7. ieteikums

Sk. ECB atbildi uz 5. ieteikumu.

ECB daļēji piekrīt šim ieteikumam ar nosacījumu, ka paredzētais repozitorijs būs vienkāršs līdzeklis, kas nepalielinās izmaksas un sarežģītību. Attiecībā uz ECB publiskajā repozitorijā vienkārši tiktu norādīta saite uz ECB interneta vietnes sadaļu, kurā ietverta atbilstošā informācija par iepirkuma aktivitātēm.

9. ieteikums

ECB piekrīt viedoklim, ka jāveicina savstarpēja mācīšanās un labākās prakses apmaiņa. Jāveic papildu pētījumi par šā mērķa sasniegšanai nepieciešamajiem visefektīvākajiem līdzekļiem.

Piemēram, ECB iesaistījusies aktīvā Eiropas Centrālo banku sistēmas iepirkuma ekspertu tīklā, kas ļauj veikt strukturētu labākās prakses apmaiņu.

Turklāt ECB centralizētā iepirkuma struktūra iepriekš saņēmusi ārēju sertifikāciju attiecībā uz iepirkuma labāko praksi un pašlaik tiek veikts atkārtots sertifikācijas process.

Eiropas Ombuda atbildes

Šobrīd Eiropas Ombuds ir vienīgā ārējā ārpustiesas lietu izskatīšanas struktūra, kas pieejama uzņēmējiem, kuri uzskata, ka pret viņiem ir netaisnīgi rīkojušies valsts iepirkuma procedūrās, kuras organizē ES iestādes un struktūras. Ja nepieciešams, Eiropas Ombuds izmeklē šādas sūdzības un adresē ieteikumus attiecīgajām iestādēm un struktūrām. Ne LESD 228. pants, ne Eiropas Ombuda statūti¹ neparedz pārsūdzības vai citu tiesiskās aizsardzības līdzekļu iespējas pret ombudes lēmumiem.

85.–87. punkts

Faktiskie konstatējumi attiecībā uz Eiropas Ombudu, kas izteikti 85., 86. un 87. punktā, ir precīzi un patiesi atspoguļo ombudes darbības attiecībā uz sūdzībām saistībā ar valsts iepirkumu.

Ombude piekrīt, ka no Eiropas Ombuda statūtu 2.4. panta izrietošās procesuālās prasības var patiesi traucēt ombudei ātri reaģēt uz sūdzību par valsts iepirkuma procedūru. Tomēr efektīvs iekšējais sūdzību izskatīšanas mehānisms var palīdzēt sašaurināt un precizēt jautājumus, kuri jārisina, ja vēršas pie ombudes.

6. ieteikums

Ombude atzinīgi vērtē Tiesas ieteikumu, ka Komisijai vajadzētu ierosināt grozījumus ES Finanšu regulā, lai ļautu ātri izskatīt sūdzības par valsts iepirkuma procedūrām, un ka šādai izskatīšanai būtu jānotiek, pirms uzņēmēji vai vērsties ES Ombuda iestādē vai tiesās. Sabiedrības ieinteresētību efektīvā un ātrā pārvaldē varētu labāk apmierināt, izveidojot iekšējās izskatīšanas mehānismu, kas pieejams pretendentiem, kuriem ir bažas par iepirkuma procesu. Ombude uzskata, ka, ņemot vērā to, ka iestādēm, struktūrām un aģentūrām patiesi ir robusti iekšējās izskatīšanas mehānismi, statūtu 2.4. panta procesuālās prasības būtu jāizpilda, pirms ombudei iesniedz jebkuru sūdzību. Turklāt, ja iekšējais mehānisms pats par sevi būtu patiesi efektīvs, varētu izvairīties no vajadzības sūdzēties ombudei.

Turpinot pie tā strādāt, ombude ir gatava piedāvāt savu padomu un palīdzību efektīva sūdzību izskatīšanas mehānisma izstrādāšanā, pamatojoties uz mūsu plašo pieredzi.

1Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmums Nr. 94/262 par statūtiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, OV 1994, L 113/15.

QJ-AB-16-015-LV-E    ISSN 1977-5717

ES iestāžu iepirkuma noteikumi kopumā atbilst vispārējiem ES tiesību aktiem par publisko iepirkumu, kuros prasīts iepirkuma līgumiem rīkot iespējami plašus konkursus, lai maksimāli palielinātu konkurenci. ES iestāžu veiktie pārvaldības un kontroles pasākumi ir pamatoti un kopumā mazina kļūdu risku. Tomēr mēs konstatējām, ES iestādes var darīt vairāk, lai atvieglotu ekonomikas dalībnieku (īpaši mazo un vidējo uzņēmumu) piekļuvi, piemēram, pēc iespējas vienkāršojot noteikumus un atceļot nevajadzīgus šķēršļus, kas rada grūtības potenciālajiem pretendentiem, kuri vēlas uzzināt, kādas iepirkuma iespējas piedāvā ES iestādes.