EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx

Interneto svetainė: eca.europa.eu

Tviteris: @EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.

Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5239-5 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/279005 | QJ-AB-16-017-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-5276-0 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/46600 | QJ-AB-16-017-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5279-1 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/678381 | QJ-AB-16-017-LT-E

© Europos Sąjunga, 2016

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapas | Data
APM patvirtinimas / audito pradžia | 2015 3 11
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) | 2016 3 31
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros | 2016 5 25
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis | 2016 6 22

LT
2016

Nr. 18

Specialioji ataskaita

ES tvarių biodegalų
sertifikavimo sistema

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Audito grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Kersti Kaljulaid vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už gamtos išteklių išsaugojimo ir valdymo išlaidų sritį. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Jan Kinšt (vėliau, baigiamajame ataskaitos etape, vadovavimą perėmė Audito Rūmų narė Bettina Jakobsen), jam padėjo: jo asmeninio kabineto vadovas Alejandro Ballester Gallardo, asmeninio kabineto atašė Bernard Moya, pagrindinis vadybininkas Davide Lingua, užduoties vadovas Krzysztof Zalega, auditoriai Paul Toulet-Morlane, Joao Nuno Coelho Dos Santos, Felipe Andres Miguelez, Zoltan Papp, ir Paivi Piki. Sekretorės paslaugas suteikė Murielle Siffert.

Iš kairės į dešinę: J. N. Coelho Dos Santos, B. Jakobsen, P. Toulet-Morlane, D. Lingua, A. Ballester Gallardo.

Turinys

Žodynėlis

Santrauka

Įvadas

Biodegalų apibrėžtis

ES biodegalų rinka

Biodegalai kaip atsinaujinančiosios energijos šaltinis ES transporto sektoriuje

10 % atsinaujinančiosios energijos transporte planinis rodiklis 2020 metams

Biodegalų tvarumo kriterijai

Komisijos pripažintų savanoriškų schemų vykdomas tvarių biodegalų sertifikavimas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Komisijos pripažinimo vertinimo pagrindas neapėmė kai kurių svarbių, su biokuro gamyba susijusių tvarumo aspektų

Nebuvo užtikrintas ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui laikymasis

Neprivalomi tvarumo klausimai

Neatsižvelgta į netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo (NŽNPK) poveikį

Nenuodugniai tikrinta biodegalams gaminti naudotų atliekų ar liekanų kilmė

Iki šiol nebuvo nuosekliai saugomos didelės bioįvairovės pievos

Nepakankamai dėmesio skirta skaidrumui ir valdymui

Savarankiškų schemų priežiūra buvo nepakankama

Nebuvo vykdoma pakankama schemos eksploatavimo priežiūra…

…ir nebuvo tinkamai įdiegti būtini jų procedūrų patobulinimai.

Biodegalų, sertifikuotų kaip tvarūs, statistiniai duomenys gali būti perdėti…

… kadangi jie apėmė biodegalus, kurių tvarumas nebuvo tikrintas

… ir kadangi nebuvo pakankamai tikrinama dvigubai skaičiuojamiems biodegalams naudotos biomasės kilmė

Išvados ir rekomendacijos

I priedas. | Degalai ir biodegalai transporte – ktne 2014
II priedas. | Valdymas ir savanoriškos schemos
III priedas. | Savanoriškų schemų skaidrumas
IV priedas. | Kompleksinės paramos reikalavimai

Komisijos atsakymai

Terminų žodynėlis

AED: 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

Atitinkantys biodegalai: Biodegalai, atitinkantys AED privalomus tvarumo kriterijus.

Biodegalai: Visų rūšių degalai, gaminami iš augalinių ar gyvulinių žaliavų (vadinamosios „biomasės“). Dvi labiausiai paplitusios biodegalų rūšys yra bioetanolis ir biodyzelinas.

Biodyzelinas: Aliejiniai biodegalai, paprastai gaminami iš augalinių riebalų, kaip antai rapsų, saulėgrąžų sėklų, sojų ir palmių aliejaus, ir naudojami kaip dyzelinis priedas motorinėms transporto priemonėms.

Bioetanolis: Alkoholiniai biodegalai, paprastai galinami iš krakmolingų ir cukrinių kultūrinių augalų, tokių kaip kviečiai, kukurūzai, miežiai ir cukriniai runkeliai arba cukranendrės, ir yra naudojami kaip benzino priedas motorinėms transporto priemonėms.

Biomasė: Biomasė yra organinė medžiaga, naudojama biodegalų gamybai. Tai biologiškai skaidi biologinės kilmės produktų dalis, atliekos ir liekanos, gaunamos žemės ūkyje (įskaitant augalines ir gyvūnines medžiagas), miškų ūkyje ir susijusiose pramonės šakose, įskaitant žvejybą ir akvakultūrą, taip pat biologiškai skaidi pramoninių ir buitinių atliekų dalis.

BŽŪP: Europos Sąjungos bendra žemės ūkio politika.

Dvigubai skaičiuojami biodegalai: Biodegalai pagaminti iš atliekų, liekanų, nemaistinių celiuliozės medžiagų ir lignoceliuliozės medžiagų, kurių indėlis, siekiant atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo visų rūšių transporte planinio rodiklio, yra skaičiuojamas kaip dukart didesnis už jų energetinę vertę.

Dvigubas skaičiavimas: Biodegalų, pagamintų iš atliekų, liekanų, nemaistinių celiuliozės medžiagų, indėlis, siekiant atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo transporte planinio rodiklio, yra skaičiuojamas kaip dukart didesnis už jų energetinę vertę.

Ekonominės veiklos vykdytojas: Įmonė, gaminanti biodegalus ir / arba jais prekiaujanti. Ekonominės veiklos vykdytojai privalo įrodyti, kad jie atitinka tvarumo reikalavimus, – jie gali atitikti nacionalinę sistemą arba pasinaudoti savanoriškomis schemomis. Ekonominės veiklos vykdytojai priklauso biodegalų tiekimo grandinei.

Energetikos GD: Europos Komisijos energetikos generalinis direktoratas, atsakingas už ES energetikos politikos rengimą ir įgyvendinimą.

Eurostatas: Europos Sąjungos statistikos biuras, kuris yra Komisijos generalinis direktoratas, teikiantis Europos Sąjungai europinio lygmens statistinius duomenis, leidžiančius palyginti šalis ir regionus.

Kompleksinė parama: Ūkininkui keliama sąlyga vykdyti tam tikrus bendrus teisės aktais nustatytus valdymo reikalavimus, susijusius su aplinka, visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikata, gyvūnų identifikavimu ir registravimu ir gyvūnų gerove, taip pat laikytis geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartų.

Konsultantas: Europos Komisijos atrinktas rangovas, parengiantis Komisijai savanoriškų schemų vertinimą AED nustatytų privalomų tvarumo reikalavimų atžvilgiu, ir teikiantis Komisijai ataskaitas dėl biodegalų gamybos poveikio socialiniam tvarumui.

Ktne: Viena kilotona (tūkstantis tonų) naftos ekvivalento. Tona naftos ekvivalento (tne) parodo šiluminę degalų vertę. Tai energijos vienetas, apibrėžiamas kaip energijos, išsiskyrusios sudeginus vieną toną žalios naftos, kiekis. Eurostatas naudoja ktne pristatyti praneštą transporte suvartotų biodegalų kiekį.

Nacionalinė sistema: Valstybių narių nustatytas teisinis pagrindas, skirtas užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai atitinka AE direktyvos tvarumo kriterijus.

Nepriklausomas auditas: Ekonominės veiklos vykdytojų pateiktos informacijos auditas. Jo metu patikrinama, ar ekonominės veiklos vykdytojų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo. Nepriklausomą auditą atlieka sertifikavimo įstaigos.

NKA: Naudotas kepimo aliejus – įprastinė žaliava pažangiesiems degalams gaminti

NŽNPK: Netiesioginis žemės naudojimo paskirties keitimas. Netiesiogiai nulemtas žemės naudojimo paskirties keitimas, kai paklausą, kuri prieš tai buvo skirta maisto / pašarų / pluošto rinkai, išstumia biodegalų paklausa.

Planinis rodiklis („10 % transporto planinis rodiklis“): Bendras AE direktyvos kiekvienai valstybei narei taikomas planinis rodiklis, kuriuo siekiama užtikrinti, kad 2020 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Apskaičiuojant šią dalį, gali būti atsižvelgiama tik į tvarius biodegalus.

Priežiūros grandinė / tiekimo grandinė: Visa gamybos grandinė, pradedant nuo ūkininko, auginančio biomasę biodegalams gaminti, iki biodegalų gamintojo ar prekiautojo. Žr. Tiekimo grandinės elementai.

Pripažinimas: Komisijos 5 metų laikotarpiui suteiktas savanoriškos schemos patvirtinimas, remiantis įvertinimu, jog savanoriška schema tinkamai aprėpia tvarumo kriterijus, kad joje taikomas masės balanso metodas, kad ji atitinka privalomus patikimumo ir nepriklausomo audito standartus, kaip to reikalauja AE direktyva.

Savanoriška schema: Tvarumo sertifikavimo sistema, kurios tikslas – įrodyti biodegalų atitiktį tvarumo kriterijams.

Sertifikatas: Nepriklausomos sertifikavimo įstaigos išduotas liudijimas, jog ekonominės veiklos vykdytojas atitinka Atsinaujinančiosios energijos direktyvoje (AED) nustatytus tvarumo reikalavimus.

Sertifikavimas: Inspektavimo (sertifikavimo audito) procedūra, kurios metu sertifikavimo įstaiga tikrina sąlygas, leidžiančias išduoti sertifikatą ekonominės veiklos vykdytojui.

Sertifikavimo įstaiga: Nepriklausoma inspektavimo (audito) įmonė, teikianti sertifikavimo paslaugas biodegalams. Sertifikavimo įstaiga sudaro susitarimą su savanoriška schema dėl ekonominės veiklos vykdytojų sertifikavimo, naudojant savanoriškos schemos sertifikavimo sistemą. Sertifikavimo įstaigos išduoda sertifikatus savanoriškų schemų pagrindu.

Skaidrumo platforma: AE direktyvoje nustatyta privaloma internetinė platforma, skirta padidinti skaidrumą, palengvinti ir paskatinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą bei viešai skelbti atitinkamą informaciją, kuri, Komisijos ar valstybės narės nuomone, yra ypač svarbi įgyvendinant AED ir siekiant joje numatytų tikslų.

ŠESD: Šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Šiltnamio efektą sukeliančios dujos yra dujos, prisidedančios prie natūralaus šiltnamio efekto. Pagal Kioto protokolą šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms priskiriamos šešios dėl žmonių veiklos atsirandančių šiltnamio efekto dujų rūšys: anglies dioksidas (CO₂), metanas (CH₄), diazoto oksidas (N₂0), hidrofluorangliavandeniliai (HFC), hidrofluorangliavandeniliai (PFC), sieros heksafluoridas (SF₆)

Tiekimo grandinės elementai: Ekonominės veiklos vykdytojai, tokie kaip ūkiai / plantacijos, pirmojo rinkimo / surinkimo punktai, prekybininkai / sandėliai, perdirbimo infrastruktūra (smulkintuvai, perdirbimo įrenginiai, perdirbimo įmonės), transporto, rinkos subjektai (pristatantys tvarius biodegalus į rinką).

Tvarumo kriterijai: AE direktyvoje nustatyti kriterijai biodegalams, susiję su išmetamų ŠESD kiekio mažinimu ir žemės naudojimu.

Santrauka

I

Pagal „Atsinaujinančios energijos direktyvą“ (AED) kiekviena valstybė narė iki 2020 m. turi užtikrinti, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Praktiškai, atsižvelgiant į dabartinę techninės pažangos būklę ir galimybes naudoti alternatyvias energijos rūšis transporte, 10 % planinis rodiklis gali būti pasiektas tik iš esmės padidinus biodegalų naudojimą.

II

Biodegalai išmeta mažiau šiltnamio efekto dujų (ŠESD), ypač mažiau CO₂, nei iškastinis kuras, kadangi degimo metu išmetamas anglies kiekis yra lygus tik žaliavinių augalų augimo metu sukauptam jo kiekiui. Tačiau biodegalų, kaip atsinaujinančiosios energijos šaltinio, tvarumą mažina papildomai išmetami teršalai dėl žemės naudojimo paskirties keitimo.

III

Norint užtikrinti, kad į ES rinką tiekiami biodegalai būtų tvarūs, AE direktyvoje nustatyti tam tikri tvarumo kriterijai, kurių privalo laikytis ekonominės veiklos vykdytojai. Be to, tik sertifikuoti kaip tvarūs biodegalai gali būti skaičiuojami valstybėse narėse, siekiant joms nustatyto 10 % planinio rodiklio transporte. Didžiosios dalies į ES rinką tiekiamų biodegalų tvarumas yra sertifikuojamas pagal Komisijos pripažintas savanoriškas schemas. Pripažinimo sprendimai galioja penkerius metus ir yra išduodami po to, kai yra teigiamai įvertinamos schemų sertifikavimo procedūros.

IV

Audito metu iškeltas klausimas „Ar Komisija ir valstybės narės nustatė patikimą tvarių biodegalų sertifikavimo sistemą?“ Mes padarėme išvadą, jog dėl Komisijos savanoriškų schemų pripažinimo procedūros ir tolesnės jų priežiūros trūkumų, ES biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema nėra visiškai patikima.

V

Mes nustatėme, kad Komisijos atliekami vertinimai, kurie yra pagrindas savanoriškų schemų pripažinimui, nepakankamai aprėpia kai kuriuos svarbius aspektus, būtinus norint užtikrinti biodegalų tvarumą. Antai Komisija neįpareigojo savanoriškų schemų tikrinti, ar nėra reikšmingos rizikos, kad dėl jų sertifikuojamos biodegalų gamybos atsiras neigiamų socialinių ekonominių padarinių, pavyzdžiui, su žemės valdomis susijusių konfliktų, priverstinio / vaikų darbo, blogų darbo sąlygų ūkininkams, grėsmių sveikatai ir saugai. Be to, atliekant šį vertinimą, neatsižvelgiama į netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo (NŽNPK) poveikį. Nors mes pripažįstame, jog techniškai nėra lengva įvertinti NŽNPK poveikį, ES tvarumo sertifikavimo sistema be šios informacijos yra nepatikima.

VI

Kita vertus, Komisija suteikė pripažinimą savanoriškoms schemoms, kurios neturėjo tinkamų tikrinimo procedūrų, skirtų užtikrinti, kad iš atliekų gaminamų biodegalų kilmė iš tikrųjų būtų atliekos, arba kad, kaip to reikalauja AE direktyva, Europos Sąjungoje auginama biodegalų žaliava atitiktų ES aplinkosauginius reikalavimus žemės ūkiui.

VII

Kai kurios pripažintos schemos buvo nepakankamai skaidrios arba jų valdymo struktūrose buvo mažai ekonominės veiklos vykdytojų atstovų, o tai didino interesų konfliktų riziką ir trukdė veiksmingai bendrauti su kitomis suinteresuotosiomis šalimis.

VIII

Komisija nevykdo pripažintų savanoriškų schemų veikimo priežiūros. Kadangi pripažinimo sprendimas priimamas remiantis sertifikavimo procedūrų dokumentų peržiūra, priežiūros nebuvimas reiškia, kad Komisija negali gauti patikinimo, jog savanoriškų schemų standartai, kurie buvo pristatyti dėl pripažinimo, yra iš tikrųjų taikomi. Be to, Komisija neturi priemonių aptikti įtariamus savanoriškų schemų taisyklių pažeidimus, kadangi nėra įdiegta konkreti skundų sistema ir Komisija netikrina, ar į tiesiogiai savarankiškoms schemoms pateiktus skundus yra tinkamai atsižvelgiama.

IX

Tam, kad valstybės narės galėtų pasiekti 10 % transporto planinį rodiklį, jos privalo užtikrinti, kad Komisijai teikiami statistiniai duomenys apie tvarius biodegalus būtų patikimi. Mes nustatėme, kad šie duomenys gali būti perdėti, kadangi valstybės narės galėjo pristatyti kaip tvarius biodegalus, kurių tvarumas nebuvo patikrintas. Problemų yra ir dėl valstybių narių pranešamų duomenų palyginamumo.

X

Remdamiesi audito pastabomis, Audito Rūmai pateikia šias rekomendacijas:

1.Dėl pripažinimo procedūrų ateityje, Komisija turėtų atlikti išsamesnį savanoriškų schemų vertinimą ir užtikrinti, kad šios schemos:

i)Įvertintų, kokiu mastu sertifikuotų biodegalų gamyba kelia reikšmingą neigiamų socialinių ekonominių padarinių ir NŽNPK riziką. To siekdama, Komisija turėtų reikalauti, kad savanoriškos schemos kartą per metus, remdamosi savo sertifikavimo veikla, praneštų visą svarbią su minėtomis rizikomis susijusią informaciją.

ii)Veiksmingai tikrinti, ar ES biodegalų žaliavų gamintojai laikosi ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui.

iii)Pateikti pakankamus biodegalams gaminti naudotų atliekų ar liekanų kilmės įrodymus.

2.Dėl pripažinimo procedūrų ateityje, Komisija turėtų įvertinti, ar savanoriškų schemų valdymas sumažina interesų konfliktų riziką ir pareikalauti, kad savanoriškos schemos užtikrintų skaidrumą.

3.Komisija turėtų vykdyti pripažintų savanoriškų schemų priežiūrą šiais būdais:

i)Tikrinant, ar schemų sertifikavimo operacijos atitinka pripažinimui pristatytus standartus.

ii)Reikalaujant, kad savanoriškos schemos įdiegtų skaidrias skundų sistemas.

4.Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms, kad šios, teikdamos duomenis apie biodegalų kiekius, pridėtų jų patikimumą patvirtinančius dokumentus.

5.Siekiant užtikrinti statistinių duomenų apie tvarius biodegalus palyginamumą ir sustiprinti patikinimą dėl duomenų apie pažangiuosius biodegalus patikimumo, Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms suderinti tarpusavyje atliekomis laikytinų medžiagų apibrėžtį.

Įvadas

Biodegalų apibrėžtis

01

Biodegalai išmeta mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD), ypač CO₂, nei iškastinis kuras, kadangi CO₂ kiekis, išmetamas degant biodegalams, yra sukaupiamas žaliavinių augalų augimo metu (žaliaviniai augalai augdami absorbuoja ore esantį anglies dioksidą)¹. Tačiau ši lygtis galioja tik tuo atveju, jei nėra papildomų teršalų išmetimo dėl žemės paskirties keitimo, kuris gali būti tiesioginis (pavyzdžiui, miško žemė yra keičiama į žemės ūkio paskirties žemę prarandant sukauptą anglį) arba netiesioginis (kai, siekiant kompensuoti maistinių kultūrų naudojimą biodegalų gamybai, tenka kultivuoti daugiau žemės, siekiant užtikrinti maisto produktų tiekimą); tai reiškia, kad be ŠESD išmetimo dėl biodegalų kultūrų auginimo, teršalų papildomai išmetama dėl būtinybės kultivuoti naujus maistinių augalų plotus. Konkurencijos su maisto gamyba nėra, kai biodegalai yra gaminami iš atliekų, liekanų ar kitos, nemaistinės biomasės.

02

Atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose biodegalai apibrėžiami kaip „skystasis arba dujinis transportui skirtas kuras, pagamintas iš biomasės“², t. y. iš biologiškai skaidžių žemės ūkio, miškininkystės ar žuvininkystės produktų, atliekų ar liekanų, ar iš biologiškai skaidžių pramonės ar komunalinių atliekų. Šiuo metu vieninteliai, reikšmingais kiekiais Europos Sąjungoje gaminami ir naudojami biodegalai yra biobenzinas (daugiausia bioetanolis) ir biodyzelinas.

03

Pagal tai, kokia naudojama žaliava, biodegalai gali būti:

-Įprastiniai (pirmosios kartos) biodegalai, dažniausiai gaminami iš žemės ūkio kultūrų, kurios taip pat yra maistinės ar pašarinės kultūros (kitaip sakant, skirtos vartoti žmonėms ar gyvuliams, pvz., javai, cukranendrės, runkeliai ir aliejinės sėklos).

-Pažangieji (antrosios ir trečiosios kartos) biodegalai, gaminami iš tokių žaliavų kaip atliekos ar liekanos, kurios tiesiogiai nekonkuruoja su maistinėmis ar pašarinėmis kultūromis.

ES biodegalų rinka

04

Eurostato duomenimis³, 2014 m. Europos Sąjungoje buvo suvartota 14 370 ktne (tūkstančių tonų naftos ekvivalento) biodegalų, kuriuos sudarė 11 367 ktne biodyzelino (apie 4 % visų transporto degalų) ir 2 637 ktne biobenzino (apie 0,9 % visų transporto degalų) (žr. I priedą). Naujausi Komisijos paskelbti duomenys⁴ rodo, kad 79 % biodyzelino ir 71 % bioetanolio, suvartoto 2012 m. ES, buvo pagaminta ES. Daugiausia biodyzelino buvo importuota iš Argentinos ir Indonezijos, o daugiausia bioetanolio – iš JAV ir Brazilijos.

05

Bendras žemės ūkio paskirties plotas, reikalingas pagaminti ES suvartojamus biodegalus, 2012 m. sudarė 7,8 milijono ha, iš jų 4,4 milijono ha Europos Sąjungoje (3 % visos ES pasėlių žemės) ir 3,5 milijono ha – ne ES⁵. Kultūrinių augalų, tokių kaip kukurūzai, kviečiai, cukriniai runkeliai ar cukranendrės naudojimas biodegalams gaminti sukėlė visuomenės susirūpinimą dėl kultūrinių augalų ir dirbamos žemės panaudojimo ne maistui, o biodegalams gaminti.

Biodegalai kaip atsinaujinančiosios energijos šaltinis ES transporto sektoriuje

10 % atsinaujinančiosios energijos transporte planinis rodiklis 2020 metams

06

Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją („Atsinaujinančiosios energijos direktyva“ toliau – AED“) yra ES energetikos ir klimato kaitos paketo⁶, kurį Taryba priėmė 2009 m. balandžio 6 d., dalis. Naujas atsinaujinančiosios energijos paketas, apimantis bioenergijos tvarumo politiką 2030 metams, turi būti pristatytas 2017 m.⁷

07

AED reikalauja kad iki 2020 m. ES padengtų ne mažiau kaip 20 % savo galutinio energijos suvartojimo iš atsinaujinančių energijos šaltinių. Be to, AED nustatyta, kad kiekviena valstybė narė privalo „užtikrinti, kad 2020 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo“⁸. Šį tikslą galima pasiekti padidinant elektros ir kitų alternatyvių atsinaujinančios energijos rūšių vartojimą transporte ir į iškastinės kilmės kurą pridedant biodegalų. Praktiškai, atsižvelgiant į dabartinę techninės pažangos būklę ir galimybes naudoti elektrą iš atsinaujinančiųjų šaltinių ar kitas atsinaujinančiąsias alternatyvias energijos rūšis transporte, 10 % planinis rodiklis gali būti pasiektas tik iš esmės padidinus biodegalų naudojimą. 2014 m. biodegalų, pridėtų į Europos Sąjungos transporte suvartotus degalus, dalis sudarė 5 %⁹.

08

Kadangi iš žemės ūkio kultūrų pagaminti biodegalai konkuruoja su maisto gamyba, 2015 m. ES teisės aktų leidėjas iš maistinių kultūrų pagamintiems biodegalams, prisidedantiems prie 2020 metams nustatyto 10 % transporto planinio rodiklio, nustatė¹⁰ 7 % viršutinę ribą.

09

Kaip jau minėjome, konkurencijos su maisto gamyba nėra, kai biodegalai yra gaminami iš atliekų, liekanų ar kitos, nemaistinės biomasės. Todėl AED nustatyta, kad jų prisidėjimas prie ES 10 % transporto planinio rodiklio pasiekimo turi būti skaičiuojamas dvigubai. Tai reiškia, kad valstybės narės teoriškai galėtų pasiekti 10 % planinį rodiklį, jei 5 % biodegalų būtų pagaminti iš lignoceliuliozės, nemaistinės celiuliozės, atliekų arba liekanų medžiagų. Pagal Eurostato 2014 m. statistinius duomenis, biodegalų dalis, kuriai taikomas dvigubas skaičiavimas, praneštuose bendruose visų valstybių narių transporte suvartotų biodegalų kiekiuose sudarė apie 20 % (žr. I priedą).

Biodegalų tvarumo kriterijai

10

Siekiant sumažinti neigiamus tiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo padarinius aplinkai (žr. 1 dalį), AE direktyvoje nustatyta, kad biodegalai turi atitikti tam tikrus tvarumo kriterijus, kurie pateikti 1 langelyje. AE direktyvoje taip pat minimos kitos problemos, galinčios paveikti biodegalų tvarumą, pavyzdžiui, galimi neigiami socialiniai ekonominiai padariniai (su žemės valdomis susiję konfliktai, priverstinis / vaikų darbas, blogos darbo sąlygos ir pan.), ŠESD išmetimas dėl netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo, su biodegalų gamyba susijusio sukčiavimo prevencija ir skaidrumas.

1 langelis

AED 17 straipsnio 2–6 dalyse nustatyti tvarumo kriterijai

a)Išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas naudojant biodegalus turi sudaryti mažiausiai 35 %.

b)Biodegalai neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš didelės bioįvairovės žemės (pvz., neliesto miško ir kitų miškingų vietovių, gamtos išsaugojimo vietovių, didelės bioįvairovės pievų).

c)Biodegalai neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kurioje yra didelių anglies atsargų (pvz., šlapžemių, mišku apaugusių vietovių, durpynų).

d)Biodegalų gamybai naudojamos ES išaugintos žemės ūkio žaliavos gaunamos laikantis būtiniausių BŽŪP geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės reikalavimų ir kai kurių BŽŪP numatytų teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų.

11

Siekiant 10 % transporto planinio rodiklio galima atsižvelgti tik į tvarius biodegalus. Užtikrinti, kad deklaruoti kiekiai būtų paremti galiojančiais sertifikatais, ir rinkti bei siųsti šiuos duomenis Eurostatui, yra valstybių narių atsakomybė. Norint užtikrinti, kad į ES rinką tiekiami biodegalai būtų tvarūs, valstybės narės privalo reikalauti iš ekonominės veiklos vykdytojų, dirbančių biodegalų tiekimo grandinėje, įrodyti, jog buvo laikomasi tvarumo kriterijų¹¹. Ekonominės veiklos vykdytojai gali įrodyti, kad jų tiekiami biodegalai atitinka tvarumo kriterijus, vykdydami nacionalinių kontrolės sistemų reikalavimus arba pasinaudodami Komisijos pripažintomis savanoriškomis schemomis¹².

12

Paprastai, nacionalinės sistemos reikalauja pateikti – ir pripažįsta kaip tvarumo įrodymus – sertifikatus, kuriuos išduoda Komisijos pripažintos savanoriškos schemos. Iš esmės, visos nacionalinės sistemos numato naudojimąsi savanoriškomis schemomis, ir paprastai kiekvienoje valstybėje narėje veikia kelios savanoriškos schemos. Todėl savarankiškos schemos sertifikuoja didžiąją dalį į RES rinką tiekiamų tvarių biodegalų.

Komisijos pripažintų savanoriškų schemų vykdomas tvarių biodegalų sertifikavimas

13

Savanoriška schema yra biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema. Savarankiškas schemas dažniausiai steigia privačios bendrovės. Didelę dalį savanoriškų schemų sukūrė ekonominės veiklos vykdytojų ir kitų suinteresuotųjų šalių grupės („apskritieji stalai“ ar konsorciumai). Taip pat yra savanoriškų schemų, kurias įsteigė biodegalų gamintojai. Savarankiškos schemos gali taikyti griežtesnius kriterijus nei AED ir papildomi kriterijai, pavyzdžiui, socialinius kriterijus ar vietos sąlygoms pritaikytus kriterijus, arba kriterijus, skirtus skatinti geriausias ūkininkavimo praktikas. Jos taip pat gali atsižvelgti į papildomus tvarumo aspektus tokius, kaip dirvos, vandens ir oro apsauga.

14

Sertifikavimo tikslais turi būti patikrinta visa gamybos grandinė nuo žaliavą auginančio ūkininko iki biodegalų gamintojo. Atlikdamos patikras savanoriškos schemos kliaujasi nepriklausomais auditoriais (pvz., „sertifikavimo įstaigomis“, kurios yra fiziniai arba juridiniai asmenys), kurie sertifikuoja ekonominės veiklos vykdytojų atitiktį tvarumo kriterijams savarankiškos schemos vardu, vadovaudamiesi su šia schema sudaryta sutartimi. Sertifikavimo įstaigų auditoriai gali atlikti dokumentų patikras ir patikras vietoje – pas ūkininkus, pirminiuose biomasės surinkimo punktuose, sandėliuose, aliejaus gamyklose, biodegalų gamyklose ar pas biodegalų ir biomasės prekybininkus (žr. 1 paveikslą).

1 diagrama

Sertifikavimas pagal SS

Pastaba: SS – savarankiška schema; SĮ – sertifikavimo įstaiga.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

15

Biodegalus ar biomasę gaminančiam ekonominės veiklos vykdytojui apmokėjus sertifikavimo įstaigai sertifikavimo kaštus ir sumokėjus savanoriškai schemai mokestį, jam išduodamas sertifikatas su savanoriškos schemos logotipu. Kiekvienas biomasės auginimo ir perdirbimo grandinėje veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas privalo pateikti biomasės ar biodegalų pirkėjams informaciją apie jo turimą sertifikatą ir jo tiekiamo produkto tvarumo charakteristikas.

16

Kai ekonominės veiklos vykdytoją sertifikuoja pripažinta savanoriška schema, valstybė narė gali nereikalauti papildomų atitikties tvarumo kriterijams įrodymų¹³. Todėl pripažintos savanoriškos schemos išduotas sertifikatas galioja visose ES valstybėse narėse. Pripažintos savanoriškos schemos sertifikuoja Europos Sąjungoje gaminamą ir iš trečiųjų šalių importuojamą biomasę.

17

Savanoriškų schemų pripažinimas yra Komisijos kompetencija. Komisija taip pat turi galimybę panaikinti pripažinimo sprendimą, jei schema neįgyvendina visų elementų, kuriais šis sprendimas buvo pagrįstas. Pripažinimo sprendimai galioja penkerius metus. Pirmasis pripažinimo sprendimas buvo priimtas 2011 m. Iki 2015 m. gruodžio mėn. Komisija buvo pripažinusi 19 savanoriškų schemų (žr. II priedą)¹⁴.

1Tai reiškia, kad tuo metu, kai biomasė yra paverčiama energija (degant biodegalams), išmetamų šiltnamio efekto dujų, ypač CO₂, kiekis yra lygus augalų augimo ciklų metu absorbuoto CO₂ kiekiui.

2Direktyvos 2009/28/EC (AED) 2 straipsnio i punktas ir 1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 93/12/EEB, 2 straipsnio 9 pastraipa (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

3Eurostato lentelės „SHARES 2014“, rezultatai ir detalūs rezultatai, taip pat žr. šios ataskaitos I priedą.

42015 m. birželio 15 d. COM(2015) 293 final, „Atsinaujinančiosios energijos pažangos ataskaita“.

5SWD (2015) 117 final Technical assessment of the EU biofuels sustainability and feasibility of 10 % renewable energy in transport („ES biodegalų tvarumo ir galimybių pasiekti 10 % atsinaujinančios energijos transporte techninis vertinimas“), p. 3.

62020 m. paketas yra privalomų teisės aktų rinkinys, žr. http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

72015 m. lapkričio 18 d. dokumente COM(2015) 572 final „2015 m. energetikos sąjungos būklė“.

8AED 3 straipsnio 4 dalis.

9Biofuels Barometer (Biodegalų barometras). Eurobserver, 2015 m. liepos mėn.

102015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1513, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L 239, 2015 9 15, p. 1).

11AED 18 straipsnio 3 dalis.

12AED 18 straipsnio 4 dalis.

13AED 18 straipsnio 7 dalis.

14Žr. Kiekvieno pripažinimo sprendimo 2 straipsnio 2 dalį.

Audito apimtis ir metodas

18

Turint omenyje, kad tikrinant biodegalų tvarumą pagrindinis vaidmuo tenka savanoriškoms schemoms, yra nepaprastai svarbu, kad Komisija pripažintų tik patikimas savanoriškas schemas. Todėl, atliekant auditą, daugiausia dėmesio buvo skiriama Komisijos taikomoms savanoriškų schemų pripažinimo procedūroms (t. y. pripažinimo vertinimo pagrindui).

19

Be to, kadangi vertinant ES 10 % transporto planinį rodiklį galima atsižvelgti tik į tvarius biodegalus, nepaprastai svarbu, kad būtų surenkami patikimi duomenys apie tai, kokie kiekiai sertifikuotų tvarių biodegalų yra tiekiami į kiekvienos valstybės narės rinką. Todėl kita audito užduotis buvo išnagrinėti, ar valstybių narių surinkti ir Eurostatui pateikti duomenys apie tvarių biodegalų dalį transporte buvo patikimi.

20

Pagrindinis audito klausimas buvo toks:

Ar Komisija ir valstybės narės nustatė patikimą tvarių biodegalų sertifikavimo sistemą?

21

Po to pagrindinis audito klausimas buvo išskaidytas į šiuos tris konkrečius klausimus:

-Ar Komisijos vykdomas savanoriškų schemų pripažinimas užtikrina sertifikuojamų biodegalų tvarumą?

-Ar Komisija užtikrina, kad pripažintos savanoriškos schemos veikia taip, kaip numatyta?

-Ar nacionaliniai duomenys, parodantys, kokią visų transporto degalų dalį sudaro biodegalai, yra patikimi?

22

Auditas buvo atliekamas 2015 m. gegužės – lapkričio mėn. ir apėmė Komisijos 2011–2015 m. pripažinimo vertinimus. Komisijos lygmeniu auditas apėmė viešųjų pirkimų procedūras, taikomas atrenkant išorės konsultantą, padedantį Komisijai vertinti savanoriškas schemas, savanoriškų schemų vertinimą ir pripažinimą bei Komisijos vykdomą tolesnę savanoriškų schemų priežiūrą.

23

Mes taip pat lankėmės keturiose valstybėse narėse (Vokietijoje, Prancūzijoje, Lenkijoje ir Jungtinėje Karalystėje). Šios valstybės narės buvo atrinktos todėl, kad jos pagamina ir / arba suvartoja daugiausia biodegalų. Aplankytose valstybėse narėse auditas daugiausia apėmė sistemas, naudojamas surinkti ir patikrinti tvarių biodegalų suvartojimo skaičius, kuriuos šios valstybės narės praneša Eurostatui, o šis skelbia juos statistiniuose duomenyse.

24

Savanoriškos schemos ir atitinkamos sertifikavimo įstaigos negauna paramos iš ES ir todėl Europos Audito Rūmai jų neaudituoja. Taigi mes neturėjome galimybės patikrinti, ar pripažintos savanoriškos schemos buvo veiksmingos ir ar jų tvarumo sertifikatai buvo patikimi. Tačiau Audito Rūmų auditorių vizitų metu schemų operatoriai sutiko suteikti bendrą informaciją apie savo veiklą ir organizaciją. Panašius vizitus mes taip pat atlikome pas sertifikuotus operatorius biodegalų gamybos grandinėje.

Pastabos

Komisijos pripažinimo vertinimo pagrindas neapėmė kai kurių svarbių, su biokuro gamyba susijusių tvarumo aspektų

25

Kadangi didelę biodegalų dalį sertifikuoja savanoriškos schemos ir kadangi tik Komisijos pripažintos savanoriškos schemos gali išduoti galiojančius tvarumo sertifikatus, yra nepaprastai svarbu, kad pripažinimo sprendimai būtų grindžiami visapusišku ir nuodugniu savanoriškų schemų sertifikavimo standartų ir valdymo vertinimu. Be to, siekiant užtikrinti, kad savanoriškos schemos sertifikuotų tikrai tvarius biodegalus, pripažinimo procesas turėtų apimti visų svarbių, su biodegalų gamyba susijusių tvarumo aspektų vertinimą.

26

Kaip jau minėjome, Komisijos vykdomus savanoriškų schemų vertinimus Komisijos vardu atliko išorės rangovas, remdamasis iš anksto su Komisija suderintomis procedūromis (pripažinimo vertinimo pagrindu). Komisijos vykdyta išorės rangovo atranka buvo pagrįsta tinkamais kriterijais ir apskritai atitiko susijusias Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento nuostatas. Konsultanto atliktas keturių savanoriškų schemų vertinimas rodo, kad jos teisingai taikė su Komisija sutartą vertinimo pagrindą.

27

Mes taip pat įvertinome, ar pripažinimo vertinimo pagrinde visapusiškai atspindėtas biodegalų gamybos tvarumas. Mes nustatėme, kad šis pagrindas leidžia įvertinti tik AED privalomus tvarumo kriterijus. Todėl vertinimas nepaėmė kitų svarbių apsektų, kurie yra būtini biodegalų tvarumui užtikrinti.

Nebuvo užtikrintas ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui laikymasis

28

ES auginamų žaliavų atveju AE direktyvoje, kaip tvarumo kriterijus¹⁵, nustatyta prievolė laikytis aplinkosaugos reikalavimų bei BŽŪP nustatytų agrarinės ir aplinkosauginės būklės sąlygų¹⁶. Mes nustatėme, kad prieš suteikdama pripažinimą, Komisija netikrino, ar savanoriškos schemos įsitikina, jog biodegalų žaliavos gamintojai (ūkininkai) laikosi šių sąlygų ir reikalavimų. Taigi mes nustatėme, kad trijose iš keturių tikrintų savanoriškų schemų, šių schemų standartai neleidžia veiksmingai ir išsamiai patikrinti, ar yra laikomasi šio tvarumo kriterijaus. Šios schemos pasikliovė nacionalinių institucijų vykdomomis patikromis, tačiau jos neturėjo prieigos prie šių patikrų rezultatų (žr. 2 langelį).

2 langelis

Geros ir prastos šių reikalavimų laikymosi tikrinimo praktikos pavyzdžiai

Tik viena iš aplankytų savanoriškų schemų buvo nustačiusi standartus, reikalaujančius visapusiško ir nuodugnaus šių reikalavimų laikymosi tikrinimo. Jos standartuose aiškiai nustatyta, jog būtina kontroliuoti, ar ūkininkai šių reikalavimų laikosi. Jos „auditų vykdymo nuostatos“ reikalauja, kad sertifikavimo įstaigos inspektuotų, ar ūkiai laikosi AED tvarumo reikalavimų.

Trijų likusių savanoriškų schemų atveju, jų principuose nustatytos procedūros (kontrolinis sąrašas) buvo arba nepakankamos ir neapėmė visų AED numatytų ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui, leido tikrinti atitiktį remiantis vien ūkininkų deklaracijomis, arba pasikliovė nacionalinių institucijų, atsakingų už kompleksinę paramą ir taikančių BŽŪP kontrolės sistemą, patikromis, nepaisant to, kad schemos, sertifikuodamos ūkininkus, neturi prieigos prie šių patikrų rezultatų.

29

Verta pažymėti, kad savo metinėse ataskaitose mes nuolatos pabrėžiame, kaip dažnai ūkininkai pažeidžia šiuos ES aplinkosaugos reikalavimus (žr. 28 dalį)¹⁷.

Neprivalomi tvarumo klausimai

30

AED minimi kai kurie biodegalų gamybos tvarumo aspektai¹⁸, tačiau jie nenustatyti kaip privalomi reikalavimai. Antai AE direktyvoje nėra saistančių kriterijų, skirtų užtikrinti, kad ES biodegalų gamyba nesukeltų neigiamų socialinių ir ekonominių padarinių. Todėl Komisijai vykdant savanoriškų schemų pripažinimo procedūrą tokių neigiamų padarinių galimybė nėra vertinama. Tačiau biodegalų gamyba gali kelti pavojų vietos bendruomenėms ir apskritai būti žalinga visuomenei. Tokių spręstinų problemų pavyzdžiai yra su žemės valdomis susiję konfliktai, priverstinis / vaikų darbas, blogos darbo sąlygos bei rizika sveikatai ir saugumui¹⁹.

31

Nepaisant to, kad 2012 m. birželio mėn. savanoriškas schemas vertinantis konsultantas pristatė Komisijai metodiką, leidžiančią įvertinti, ar savanoriškos schemos nagrinėja neprivalomus tvarumo klausimus, Komisija iki šiol šios metodikos netaiko. Todėl savanoriškos schemos neprivalėjo įtraukti neprivalomus tvarumo klausimus į savo pripažinimui teikiamus standartus. Vis dėlto mes nustatėme, kad viena iš mūsų tikrintų savanoriškų schemų buvo nustačiusi sertifikavimo procedūras, kurios apėmė socialinių ir ekonominių padarinių tikrinimą (žr. 3 langelį).

3 langelis

Gera socialinių tvarumo aspektų tikrinimo praktika

Kad būtų užtikrinta tvari, aplinkosaugos ir socialiniu požiūriais patikima biomasės gamyba, šis savanoriškos schemos tvarios gamybos standartas skirtas ne tik išvengti ekologinės žalos, bet taip pat išlaikyti tinkamas darbo sąlygas ir apsaugoti ūkiuose dirbančių žmonių sveikatą. Jis apima dirvos, vandens ir oro apsaugą, taip pat saugias darbo sąlygas (per mokymą ir švietimą, apsauginių drabužių dėvėjimą ir tinkamą bei laiku suteikiamą pagalbą įvykus nelaimei), žmogaus teisių gerbimą, darbo teises ir žemės teises. Laikantis šios schemos principų, biomasės gamyba privalo skatinti atsakingas darbo sąlygas ir darbuotojų sveikatą, saugą ir gerovę bei būti paremta atsakingais bendruomenės santykiais.

32

AED reikalauja, kad Komisija kas dvejus metus teiktų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas dėl didesnės biodegalų paklausos poveikio socialiniam tvarumui ES bei trečiosiose šalyse ir dėl ES biodegalų politikos poveikio galimybei, visų pirma besivystančių šalių gyventojams, įsigyti maisto produktų prieinamomis kainomis, taip pat dėl platesnių vystymosi klausimų. Šiose Komisijos ataskaitose taip pat turi būti nagrinėjama, ar laikomasi žemėnaudos teisių ir galiojančių nacionalinių dirvos, vandens ir oro apsaugos priemonių²⁰. Mes pažymime, kad nepaisant to, jog šis reikalavimas teikti ataskaitas negali kompensuoti sistemingo šių tvarumo aspektų sertifikavimo trūkumo, jis gali padėti susidaryti bendrą šių aktualių klausimų vaizdą.

33

Šiuo metu Komisija yra pateikusi tik dvi ataskaitas²¹. Mes manome, kad šių ataskaitų nauda yra ribota, kadangi jose pateikta ribota informacija ir neaiškios išvados, kaip parodyta 4 langelyje. Šiose ataskaitose nėra pateikta pakankamai duomenų, kad galima būtų įvertinti biodegalų paklausos poveikį socialiniam tvarumui ir, prireikus, pasiūlyti taisomuosius veiksmus.

4 langelis

Nepakankamos informacijos Komisijos ataskaitose apie biodegalų gamybos veikiamus socialinius aspektus pavyzdžiai

Komisijos 2013 m. ataskaitoje nėra nagrinėjami „platesni vystymosi klausimai besivystančiose šalyse²²“ (pavyzdžiui, kaimo ir socialinio vystymosi klausimai, tokie kaip vietovės klestėjimas, socialinė gerovė ir prieiga prie energijos, gebėjimų ugdymas ir technologijų perdavimas). Pagrindinėje ataskaitoje darbo sąlygų vertinimas²³ grindžiamas vien tik biodegalus į ES eksportuojančių šalių ratifikuotomis tarptautinėmis konvencijomis.

Darbo sąlygų klausimai, susiję su atlyginimais, sveikatos sauga (įskaitant cheminių medžiagų poveikį), sutartiniais susitarimais ar su lytimi susijusiu poveikiu, šiose ataskaitose nėra įvertinti.

2015 m. Komisijos ataskaitoje platesni vystymosi klausimai besivystančiose šalyse apskritai nenagrinėjami. Jos pagrindinėje ataskaitoje pateikiama neaiški išvada, kad „apskritai biodegalų gamyba platesnius vystymosi klausimus besivystančiose šalyse galėtų paveikti teigiamai arba neigiamai“²⁴.

Neatsižvelgta į netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo (NŽNPK) poveikį

34

Biomasės gamyba paprastai vykdoma pasėlių žemėje, kuri anksčiau buvo naudojama auginti žemės ūkio produktus, naudojamus maisto ar pašarų gamybai. Kadangi tokia žemės ūkio gamyba vis dar reikalinga, ji galėtų iš dalies būti perkelta į žemę, kuri anksčiau nebuvo naudojama pasėliams, pavyzdžiui, pievas ar miško žemę. Šis procesas vadinamas netiesioginiu žemės naudojimo paskirties keitimu (NŽNPK), kuris gali neutralizuoti šiltnamio efekto dujų sumažėjimą dėl didesnio biodegalų vartojimo, kadangi pievos ir miškai absorbuoja didelį CO₂ kiekį. Toks žemės pavertimas pasėlių žeme gali padidinti CO₂kiekį atmosferoje, kadangi jis gali sąlygoti papildomą ir reikšmingą šiltnamio efekto dujų išmetimą.

35

NŽNPK poveikio nustatymo svarba buvo pabrėžta AED laikotarpio vidurio vertinime²⁵, kuriame pažymėta, kad „Biodegalų vartojimas gali sumažinti ŠESD išmetimą, tačiau šio išmetimo sumažinimo mastas labai priklauso nuo to, kokios rūšies naudojamos žaliavos ir nuo to, ar buvo atsižvelgta į sunkiai nustatomą NŽNPK poveikį. Kai į NŽNPK atsižvelgiama, kai kurie biodegalai, kaip antai tie, kurie gaminami iš atliekų ir liekanų arba iš cukranendrių, gali smarkiai sumažinti išmetamų ŠESD kiekį, tuo tarpu kiti, iš žemės ūkio kultūrų gaunami biodegalai, kai kuriais atvejais gali net padidinti ŠESD išmetimą.“

36

Tačiau AED nereikalauja, kad biomasės ir biodegalų tiekėjai, apskaičiuodami šiltnamio efekto dujų kiekio sumažėjimą, atsižvelgtų į ŠESD, išmetamas dėl netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo²⁶. Todėl savanoriškų schemų vertinimo ir pripažinimo procedūros neapima NŽNPK poveikio biodegalų tvarumui.

37

Mes pripažįstame, kad techniškai sunku įvertinti NŽNPK poveikį ŠESD išmetimui (visų pirma dėl to, kad nėra metodikos, leidžiančios apskaičiuoti, kiek ŠESD išmetama dėl NŽNPK visame pasaulyje, o ne vien tik plotuose, kuriuose auginama biomasė biodegalams gaminti). Pataisytoje AED²⁷ šiai problemai spręsti iš maistinių kultūrų pagamintiems biodegalams, kurie gali būti skaičiuojami siekiant 2020 m. planinio rodiklio, nustatyta 7 % viršutinė riba ir įvesta papildoma ataskaitų teikimo prievolė valstybėms narėms ir Komisijai²⁸. Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, nebuvo informacijos apie šaltinius, kuriais Komisija gali naudotis teikdama duomenis apie NŽNPK.

Nenuodugniai tikrinta biodegalams gaminti naudotų atliekų ar liekanų kilmė

38

Biodegalai, gaminami iš atliekų ar liekanų, kaip antai iš naudoto kepimo aliejaus (NKA) gaminamas biodyzelinas, yra laikomi aplinkai naudingesniais, kadangi jie nekonkuruoja su maisto gamyba dėl žemės ūkio paskirties žemės naudojimo.

39

Dėl galimybės iš atliekų ir liekanų pagamintus biodegalus skaičiuoti dvigubai susidarė padėtis, kai iš NKA pagamintu biodyzelinu (žr. 9 dalį) „prekiaujama aukštesnėmis kainomis, nei biodyzelinu iš augalinio aliejaus“²⁹. Dėl to atsiranda rizika, kad nenaudotas aliejus bus parduodamas kaip NKA. Į šią riziką dėmesys buvo atkreiptas neseniai atliktame tyrime³⁰, kuriame buvo patvirtinti ekonominės veiklos vykdytojų ir kitų suinteresuotųjų šalių skundai dėl „sukčiavimo rizikos, kad nenaudotas augalinis aliejus bus parduodamas kaip NKA“.

40

Todėl buvo nepaprastai svarbu, kad vykdydama pripažinimo procesą Komisija įvertintų savanoriškų schemų procedūras, skirtas užtikrinti, kad iš atliekų gaminamų biodegalų kilmė iš tikrųjų yra atliekos. Tačiau mes nustatėme, kad to nebuvo daroma, kadangi Komisija nesidomėjo, ar savanoriškos schemos tikrina biodegalams gaminti naudojamų atliekų kilmę.

41

2014 m. spalio mėn. Komisija pripažino, kad savanoriškos schemos neteikia pakankamai atliekų kilmės įrodymų (pvz. NKA atveju – iš restoranų) ir visoms pripažintoms schemoms išsiuntė atitinkamas rekomendacijas. Šiame dokumente rekomenduojama įdiegti specialias audito procedūras, kurios apimtų atliekų ir liekanų kilmę, pavyzdžiui, „ekonominės veiklos, iš kurios atsiranda atliekos ar liekanos, vykdytoją“. Dokumente nurodoma, kad atliekų ir liekanų atveju atsiranda „reali sukčiavimo rizika“, kylanti iš ekonominių paskatų (pvz., tais atvejais, kai „žaliavų, deklaruojamų kaip atliekos ar liekanos, kaina, dėl kurios galima susitarti, yra aukštesnė nei nenaudoto produkto kaina“³¹.

42

Tai reiškia, kad nuo 2011 m., kai buvo pripažintos pirmosios savanoriškos schemos, bent iki 2014 m., biodegalai, kurie buvo sertifikuoti kaip pagaminti iš atliekų, ir dėl to, nustatant nacionalinius planinius rodiklius, buvo skaičiuojami dvigubai, buvo sertifikuoti tinkamai nepatikrinus naudotų atliekų kilmės. Kadangi mūsų auditas nustatė savanoriškų schemų priežiūros (žr. 50–56 dalis) ir rekomendacijose pateiktų reikalavimų įgyvendinimo trūkumų (žr. 57 ir 58 dalis), mes negalime daryti išvados, kad tikrinimas iš tikrųjų pagerėjo.

Iki šiol nebuvo nuosekliai saugomos didelės bioįvairovės pievos

43

Vienas AED nustatytas tvarumo kriterijus³² yra „didelės bioįvairovės pievų“ apsauga (įskaitant nykstančių arba pažeidžiamų rūšių išsaugojimą) atitinkamoje žemėje³³. Siekiant, kad šio reikalavimo būtų laikomasi, Komisijai buvo pavesta apibrėžti³⁴ „kriterijus ir arealus, apibrėžiančius, kurios pievos“ turi būti laikomos „didelės bioįvairovės pievomis“. Šią apibrėžtį Komisija nustatė 2014 m. gruodžio mėn.³⁵ ir ją imta taikyti nuo 2015 m. spalio 1 d., nors valstybės narės turėjo taikyti AED nuo 2010 m. gruodžio 5 d.

44

Nors didelės bioįvairovės pievos apibrėžtis buvo nustatyta pavėluotai, kai kurios savanoriškos schemos nuo pat savo sertifikavimo veiklos pradžios netiesiogiai užtikrino atitiktį šiam kriterijui apskritai uždrausdamos pievų naudojimą pasėliams. Pavyzdžiui, trys iš keturių tikrintų savanoriškų schemų buvo nustačiusios, kad „tol, kol Komisija nepateiks apibrėžčių, kriterijų ir arealų, apibūdinančių didelės bioįvairovės pievas, nuo 2008 metų sausio mėn. draudžiama pievas naudoti pasėliams“. Kitos schemos, vykdydamos pripažinimo procedūrą, nepaisė „didelės bioįvairovės pievų“ aspekto, o tai raiškia, kad šių schemų iki 2015 m. spalio 1 d. išduoti tvarumo sertifikatai neapėmė tikrinimo, ar žaliavos nebuvo gautos iš tokių žemių. Todėl Komisija suteikė „dalinį pripažinimą“, tokiu būdu aiškiai atmesdama šį tvarumo kriterijų.

45

Iki šiol pagal šias sąlygas dalinį pripažinimą gavo trys iš 19 pripažintų savanoriškų schemų. Taigi šios schemos sertifikavo biodegalų tvarumą netikrindamos, ar jų žaliavos nebuvo užaugintos panaudojus pasėliams pievas, kurios galėjo būti didelės bioįvairovės pievos. Nepaisant nepakankamo šių schemų pateikto patikinimo dėl minėto tvarumo aspekto, mes nustatėme, kad faktiškai buvo laikoma, jog jų sertifikatai apima visus AED tvarumo kriterijus. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad šių schemų sertifikuoti biodegalai, buvo įtraukti apskaičiuojant pažangą, siekiant 10 % transporto planinio rodiklio iki 2020 metų.

Nepakankamai dėmesio skirta skaidrumui ir valdymui

46

Be minėtų tvarumo klausimų, Komisijos vykdomas vertinimas ir pripažinimas neapėmė savanoriškų schemų valdymo (vadybos ir personalo kvalifikacijos). Savanoriškos schemos valdymas ir techniniai jų darbuotojų gebėjimai turi didelę įtaką jos standartų griežtumui ir jų įgyvendinimui. Skaidrus valdymas, užtikrinantis tinkamą atstovavimą suinteresuotosioms šalims, bei tvirtos vadybininkų ir personalo praktinės žinios padidina tikimybę, kad standartai vietos lygmeniu bus tinkamai įgyvendinami, ir sumažina riziką, kad visų pirma bus tenkinami konkretūs kai kurių biodegalų gamintojų interesai. Jei savanoriškos schemos valdymas yra tik nedidelės grupės ekonominės veiklos vykdytojų atstovų rankose, padidėja interesų konfliktų rizika, taigi ir neveiksmingo atitikties schemos standartams tikrinimo rizika. Taip pat, jei techniniai vadybininkų ir personalo gebėjimai yra silpni, padidėja rizika, jog sertifikavimo įstaigų kokybės kontrolė neužtikrins, kad ekonominės veiklos vykdytojai iš tikrųjų vadovausis schemos standartais.

47

Remdamiesi viešai prieinama informacija, mes išnagrinėjome 19 pripažintų savanoriškų schemų skaidrumą ir valdymą (žr. II ir III priedus). Mes nustatėme penkių tipų schemas: savanoriškas schemas, įsteigtas kaip atskirų suinteresuotų asmenų ar subjektų asociacijos; savanoriškas schemas, įsteigtas kaip organizacijų ar asociacijų konsorciumai; viešosios įstaigos įsteigtas savanoriškas schemas; savanoriškas schemas, privačių bendrovių įsteigtas savanoriškas schemas ir šiltnamio efekto dujų (ŠESD) išmetimo skaičiavimo priemones, kurias valdo mokslinių tyrimų institutas ir kurios pripažįstamos tik kaip ŠESD išmetimo mažinimo matavimo schemos.

48

II priede mūsų pateikta analizė patvirtina, kad, apskritai, valdymo skaidrumas didesnis tose savanoriškose schemose, kurios paremtos „atvira“ naryste ir tose, kurios yra įsteigtos viešosios įstaigos, o ne privačios bendrovės ar konsorciumo principu pagrįstos bendrovės, kurios paprastai skelbia mažiau informacijos. Vienos savanoriškos schemos atveju neaptikta nė vieno tinklalapio. Viešai prieinama informacija leidžia manyti, kad bendrovės principu pagrįstų schemų atveju, nebuvo sukurta jokių specialių valdymo organų ar procedūrų ir kad savanoriškoms schemoms vadovauja tuometinė bendrovių vadovybė ir jose dirba šių įmonių personalas. Mūsų požiūriu tokios valdymo nuostatos sudaro didesnę interesų konfliktų riziką.

49

Kai kurios savanoriškos schemos į savo valdymo organus įtraukia skirtingas suinteresuotųjų šalių grupes, kaip antai gamintojų, prekiautojų, aplinkos specialistų, tyrėjų ir pan. Tai gera praktika, kadangi atstovavimas įvairioms interesų grupėms užtikrina geriau subalansuotą sprendimų priėmimo procesą, taip pat ir visapusiškesnį schemos standartų rengimą ir nuodugnesnę jų įgyvendinimo priežiūrą.

Savarankiškų schemų priežiūra buvo nepakankama

Nebuvo vykdoma pakankama schemos eksploatavimo priežiūra…

50

Savanoriškos schemos yra pripažįstamos remiantis jų sertifikavimo standartų ir procedūrų, kurias jos numato taikyti po pripažinimo, dokumentine peržiūra. Todėl mes manome, kad savanoriškų schemų operacijų priežiūra yra nepaprastai svarbi, norint suteikti patikinimą, kad tvarumo sertifikatai yra išduodami laikantis standartų, kurie buvo pateikti dėl pripažinimo.

51

AED nereikalauja, kad Komisija vykdytų savanoriškų schemų priežiūrą. Mes nustatėme, kad Komisija, po to, kai pripažindavo savanoriškas schemas, jų priežiūros nevykdė (žr. 57 dalį). Komisijos nuomone, vienintelė jos turima kontrolės priemonė yra schemos pripažinimo atšaukimas, jai gavus įrodymų, jog schema rimtai pažeidė savo sertifikavimo taisykles ir reikalavimus. Tačiau kadangi Komisija neatlieka savanoriškos schemos veikimo priežiūros, nelabai tikėtina, kad ji gali gauti pakankamai tokių įrodymų.

52

Iš tikrųjų, mūsų atlikta sertifikavimo įstaigų atlikto darbo peržiūra rodo, kad standartai, kuriuos savanoriškos schemos pateikė kaip jų pripažinimo pagrindą, ne visuomet praktiškai taikomi, o tai rodo, jog būtina, kad Komisija vykdytų aktyvią savarankiškų schemų veiklos peržiūrą.

53

Pavyzdžiui, vienos aplankytos savanoriškos schemos standartai reikalauja, kad sertifikavimo įstaiga atliktų biomasės gamintojų auditą ir patvirtintų, jog biomasė, deklaruota kaip tvari, yra žinomos ir tvarios kilmės, ir kad gali būti įrodyta atitiktis AED tvarumo kriterijams. Pagal savanoriškos schemos rekomendacijas šie auditai gali būti dokumentų patikrų auditai ir / arba patikrų vietoje auditai, priklausomai nuo konteksto, situacijos ir rizikos lygio. Tačiau mes nustatėme, kad, praktiškai, sertifikavimo įstaigos auditoriai neatliko nė vienos ūkininkų patikros vietoje, nepaisant to, kad schemos standartas reikalavo tam tikromis aplinkybėmis atlikti patikras vietoje.

54

Kitas pavyzdys susijęs su reikalavimu saugoti šlapžemes ir durpynus. Pagal AED³⁶, tvarūs biodegalai negali būti auginami tokiuose anglies turtinguose plotuose pakeitus jų paskirtį. Savanoriškos schemos privalo nustatyti konkrečias šiam klausimui skirtas gaires ir įdiegti visapusišką atitikties kontrolės sistemą, kurią naudotų nepriklausomi auditoriai. Prancūzijoje audito metu nustatyta, kad nepaisant to, jog aplankyta schema buvo parengusi visapusiškus standartus, susijusius su tokių saugomų plotų paskirties keitimu, sertifikavimo įstaigoms buvo sunku patikrinti atitiktį šiems standartams. Kaip patvirtino Prancūzijos valdžios institucijos, taip atsitiko dėl to, kad Prancūzijoje nebuvo tinkamos kartografijos sistemos, leidžiančios identifikuoti šlapžemes ir durpynus. Nacionalinė kartografijos duomenų bazė šiuo metu dar tik kuriama ir neužtikrina duomenų apie šlapžemių ir durpynų vietoves tikslumo, atnaujinimo, vientisumo ir išsamumo. Todėl savanoriškos schemos įdiegta šlapžemių ir durpynų kontrolės sistema praktiškai negalėjo būti taikoma. Komisijos rangovo atliktas dokumentinis pripažinimo vertinimas negalėjo nustatyti šios konkrečios problemos.

55

Be to, nėra įdiegta konkreti skundų sistema, kuri informuotų Komisiją apie įtariamus savanoriškos schemos taisyklių pažeidimus, o Komisija netikrina, ar savarankiškoms schemoms tiesiogiai pateikti, ar kur nors kitur paviešinti skundai yra tinkamai nagrinėjami. Komisija remiasi tuo, jog suinteresuotosios šalys informuotos apie bendrą skundų dėl ES teisės aktų pažeidimų teikimo internetu sistemą. Tačiau šios sistemos tinklalapyje paaiškinta, kad „Europos Komisija gali atsižvelgti į jūsų skundą tik jei jame nurodoma, jog Sąjungos teisės aktą pažeidė ES valstybės narės institucijos“, o tai savanoriškoms schemoms netaikoma.

56

Mes nustatėme, kad kai kurios valstybės narės savanoriškoms schemoms ir sertifikavimo įstaigoms nustatė specialius reikalavimus (žr. 5 langelį). Nors į tai galima būtų žiūrėti kaip į bandymą nacionaliniu lygmeniu kompensuoti ES lygmeniu taikomos priežiūros trūkumą, mes manome, kad ši praktika trukdo suderinti tvarių biodegalų sertifikavimą visoje ES. Taip yra todėl, kad kai kuriose valstybėse narėse Komisijos suteikiamas pripažinimas praktiškai neturi jokios vertės, jeigu savanoriška schema nevykdo kai kurių valstybės narės nustatytų specialių sąlygų. Tai, kad nėra ES lygmeniu suderintos savanoriškų schemų priežiūros, didina riziką, kad valstybės narės taikys diskriminacines kontrolės praktikas.

5 langelis

Nacionalinių reikalavimų, ribojančių Komisijos pripažinimo galiojimą, pavyzdžiai

Tam, kad Vokietijoje įsisteigusios sertifikavimo įstaigos galėtų vykdyti su savanoriška schema sutartą sertifikavimo veiklą, jos privalo gauti Vokietijos administracijos pripažinimą ir leisti savo atžvilgiu vykdyti patikras, kurios yra papildomos patikros toms patikroms, kurias jau vykdo savanoriška schema. Antai administracija turi teisę dalyvauti bet kuriame sertifikavimo įstaigos vykdomame audite, ir vadina tai „prižiūrimu auditu“, o jei auditas atliekamas ne Vokietijoje, sertifikavimo įstaiga turi padengti šį „prižiūrimą auditą“ atliekančių pareigūnų kelionės išlaidas. Lenkijoje, norint vykdyti sertifikavimo veiklą, tiek savanoriškos schemos, tiek jų vardu veikiančios sertifikavimo įstaigos privalo šioje šalyje įsteigti biurą.

…ir nebuvo tinkamai įdiegti būtini jų procedūrų patobulinimai

57

Nors tiesioginė savanoriškų schemų priežiūra yra veiksmingiausia priemonė norint nustatyti ir pašalinti jų veikimo trūkumus, gerosios praktikos skatinimas teikiant rekomendacijas taip pat gali padėti didinti schemų veiksmingumą. Iki šiol Komisija išleido tris, pripažintoms savanoriškoms schemoms skirtus rekomendacijų dokumentus (kurie nėra teisiškai privalomi), skirtus: gerinti biodegalams gaminti naudojamų atliekų ar liekanų kilmės tikrinimą; padėti identifikuoti didelės bioįvairovės pievas; ir padidinti schemų skaidrumą³⁷.

58

Mes nustatėme, kad, nepaisant rekomendacijų dokumentuose nagrinėjamų klausimų svarbos, Komisija primygtinai neragino laikytis šiuose dokumentuose nustatytų reikalavimų, pavyzdžiui, nustatydama savanoriškoms schemoms reikalaujamų patobulinimų įgyvendinimo terminus. Antai 2015 m. kovo 12 d. išleistame dokumente dėl skaidrumo priemonių, iš pripažintų savanoriškų schemų pareikalauta pateikti saitus su jų svetainėmis ir atskleisti kitą svarbią informaciją, kuri išvardyta šios ataskaitos III priede. Mes patikrinome savanoriškų schemų svetaines ir nustatėme, kad praėjus beveik vieniems metams po minėto dokumento paskelbimo, reikalavimai toli gražu nėra įvykdyti: buvo likę daug spragų, kai informacija buvo nepaskelbta arba buvo neaiški ar neišsami.

59

Teisėkūros institucijai skaidrumas yra ypač rūpimas dalykas, nes AED 24 straipsnis reikalauja, kad Komisija įdiegtų internetinę viešą skaidrumo platformą, skirtą „padidinti skaidrumą, palengvinti ir paskatinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą“. Pagal tą pačią nuostatą „šia platforma galima naudotis siekiant viešai paskelbti atitinkamą informaciją, kuri, Komisijos ar valstybės narės nuomone, yra ypač svarbi įgyvendinant šią direktyvą ir siekiant joje numatytų tikslų“.

60

Komisija mano, kad skaidrumo platforma yra Komisijos Energetikos generalinio direktorato speciali svetainė³⁸, kurioje laikoma „visa teisiškai privaloma iš valstybių narių gaunama informacija“ ir kita naudinga informacija. Vien tik Komisijos valdoma skaidrumo platforma, kokia ji yra dabar, nevisiškai atitinka AED reikalavimą „palengvinti ir paskatinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą“. Tą patvirtino kalbintos suinteresuotosios šalys (nacionalinės institucijos, savanoriškos schemos), kurios aktyviai pasisakė už skaidrumo didinimą ir dalijimąsi informacija.

61

6 langelyje parodyta, kad poreikis gerinti dalijimąsi informacija neapsiriboja Komisija ir valstybėmis narėmis, tačiau taip pat yra taikytinas savanoriškoms schemoms.

6 langelis

Galimo pažeidimo dėl nepakankamo dalijimosi informacija pavyzdys

Šiuo metu ekonominės veiklos vykdytojas, kuriam tam tikra sertifikavimo įstaiga atsisakė suteikti sertifikavimą, gali kreiptis į kitą sertifikavimo įstaigą su tikslu gauti sertifikatą neįgyvendinus pagerinimų, kurių pareikalavo pirmoji sertifikavimo įstaiga.

Nors nauja sertifikavimo įstaiga privalo pareikalauti paskutinės sertifikavimo ataskaitos, o ekonominės veiklos vykdytojas privalo ją pateikti, nėra būdo įsitikinti, kad tai iš tikrųjų yra daroma.

Kai kuriose savanoriškose schemose informacija yra skaidri ir audito ataskaitos, kurias paskelbė viena sertifikavimo įstaiga, yra prieinama kitoms pagal šią schemą veikiančioms sertifikavimo įstaigoms. Tačiau jei dvi sertifikavimo įstaigos veikia pagal skirtingas savanoriškas schemas, naujoji sertifikavimo įstaiga neturi galimybės susipažinti su ataskaita, kuria remiantis buvo atsisakyta sertifikuoti, jei ekonominės veiklos vykdytojas atsisako ją atskleisti.

Biodegalų, sertifikuotų kaip tvarūs, statistiniai duomenys gali būti perdėti…

62

Didžiausia dalis transporte sunaudojamos energijos yra degalų energija. Iš esmės nepadidinus biodegalų naudojimo, 10 % atsinaujinančiosios energijos transporte planinis rodiklis iki 2020 m. negali būti pasiektas. Kadangi apskaičiuojant atsinaujinančiosios energijos dalį transporte galima atsižvelgti tik į biodegalus, atitinkančius tvarumo kriterijus, yra nepaprastai svarbu, kad duomenys apie tvarių biodegalų naudojimą būtų patikimi. Eurostatas specialiose lentelėse (“SHARES” lentelėse) skelbia šiuos duomenis apie atsinaujinančiosios energijos dalį bendrame transporte ir kituose AED nustatytuose ekonomikos sektoriuose suvartojamos energijos kiekyje.

63

Užtikrinti, kad deklaruoti kiekiai būtų paremti galiojančiais sertifikatais, patvirtinančiais tvarumo kriterijų laikymąsi, yra valstybių narių atsakomybė.

64

Kai Eurostatas gauna valstybių narių siunčiamus duomenis, jis atlieka bendrą duomenų palyginamumo patikrą³⁹ ir patikrina, kaip įmanoma didesniu mastu, ar pranešti duomenys atitinka suderintą metodiką. Problemos, su kuriomis dažniausiai susiduria Eurostatas, yra duomenų įvesties (spausdinimo) klaidos ir duomenų spragos. Jei Eurostatas praneštuose duomenyse vis dar aptinka problemų ir po to, kai susisiekia su nacionalinėmis institucijomis, jis informuoja Komisijos Energetikos GD, kuris atsako už AED įgyvendinimą valstybėse narėse ir yra Komisijos generalinis direktoratas, įgaliotas vykdyti tolesnius veiksmus.

… kadangi jie apėmė biodegalus, kurių tvarumas nebuvo tikrintas

65

Lenkijoje tik nuo 2015 m. sausio 1 d. įsigaliojo teisės aktai, reikalaujantys, kad biodegalai atitiktų AED tvarumo kriterijus ir kad jų atitiktis būtų tikrinama. Tai reiškia, kad 2011–2014 m. laikotarpiu ekonominės veiklos vykdytojai neprivalėjo pateikti biodegalų, maišomų su iškastiniu kuru, kiekių tvarumo įrodymo. Tačiau Lenkija pranešė, kad visi naudoti biodegalai „atitiko“ AED tvarumo kriterijus. Eurostatas priėmė šiuos duomenis ir juos paskelbė, nepaisant to, jog nebuvo nuostatų, reikalaujančių, kad biodegalai atitiktų AED tvarumo kriterijus, ir kad tokia atitiktis būtų tikrinama.

66

Prancūzija, kur nacionalinė tvarių biodegalų sertifikavimo sistema 2011 m. dar neveikė, už tuos metus deklaravo „0“ atitinkančių biodegalų ir šis skaičius buvo paskelbtas Eurostato statistikoje. Mūsų nuomone, taip turėjo būti padaryta ir Lenkijos atveju.

… ir kadangi nebuvo pakankamai tikrinama dvigubai skaičiuojamiems biodegalams naudotos biomasės kilmė

67

Nacionalinėje statistikoje aiškiai atskiriami dvigubai ir paprastai skaičiuojamų biodegalų kiekiai, tačiau užtikrinti, kad kiekvienos rūšies biodegalų kilmė būtų atsekama, gali tik nacionalinės institucijos (žr. 63 dalį). Atsižvelgiant į tai, jog patikros yra nepakankamos patikrinti iš atliekų ir liekanų, nurodytų 38–42 dalyse, sudarytos biomasės kilmę, negalima atmesti galimybės, kad duomenys apie dvigubai skaičiuojamus biodegalus gali apimti biodyzeliną, sertifikuojamą kaip pagamintą iš NKA, tuo tarpu kai, iš tikrųjų, žaliava gali būti nenaudotas aliejus arba sukčiaujant denatūruotas nenaudotas aliejus.

68

Už dvigubą skaičiavimą atsakingos valstybės narės. Prieš pataisant AED, dvigubai skaičiuoti buvo leidžiama apskritai visus, iš atliekų pagamintus biodegalus, o nustatyti, kokios medžiagos galėjo būti laikomos atliekomis, faktiškai buvo valstybių narių kompetencija. Mes nustatėme, kad Sąjungoje nebuvo vienos atliekomis laikytinų medžiagų apibrėžties⁴⁰. Todėl įvairių valstybių narių pranešti dvigubo skaičiavimo duomenys nebuvo tiesiogiai palyginami: ta pati medžiaga vienoje valstybėje narėje gali būti laikoma tinkama naudoti, taigi ji nelaikoma atliekomis; tuo tarpu kitoje valstybėje narėje ji gali būti laikoma atliekomis ir tinkama gaminti dvigubai skaičiuojamus biodegalus⁴¹.

69

2015 m. rugsėjo mėn. pataisius AED⁴², joje yra sąrašas žaliavų, kurios gali būti naudojamos dvigubai skaičiuojamiems biodegalams gaminti⁴³. Tačiau įrenginiuose, kurie jau veikė iki priimant šią pataisą, AED vis dar leidžia naudoti pažangiems biodegalams gaminti į minėtą sąrašą neįtrauktas, bet kompetentingų nacionalinių institucijų pripažintas atliekomis žaliavas⁴⁴.

70

Valstybės narės pažymėjo, kad iš atliekų ir liekanų pagamintų biodegalų priežiūros grandinės tikrinimas yra sritis, reikalaujanti atidaus stebėjimo, kadangi buvo nustatyta sukčiavimo rizika. Pateikiame keletą su atliekomis ir liekanomis susijusių sukčiavimo rizikų pavyzdžių:

-veiklos vykdytojas galėtų įvardyti kaip atliekas ar liekanas medžiagas, kurios tokios nėra (arba buvo suklastotos), arba

-veiklos vykdytojas gali pabandyti dukart sertifikuoti tą patį dvigubai skaičiuojamą produktą pagal skirtingas savanoriškas schemas.

71

Valstybės narės, visų pirma Vokietijos ir Prancūzijos iniciatyva, diskutavo dėl stebėjimo ir galimų priemonių užkirsti kelią sukčiavimui, tačiau šios diskusijos buvo atidėtos, kadangi kitos valstybės narės mano, jog tiktai Komisija turi teisę vesti tokias diskusijas.

15AED 17 straipsnio 1 dalis ir 17 straipsnio 6 dalis.

16Šie reikalavimai ir sąlygos yra dalis to, kas vadinama kompleksinės paramos prievolėmis. Žr. šios ataskaitos IV priedą.

17Audito Rūmų 2014 m. metinės ataskaitos 7.22 ir 71.33 dalyse (OL C 373, 2015 11 10).

1817 straipsnio 7 dalis.

19Su biodegalų gamyba susijusios rizikos yra nustatytos, pavyzdžiui, 2012 m. rugsėjo mėn. Pasaulio gamtos fondo (WWF) ataskaitos „2050 m. kriterijų apžvalgoje“, http://assets.worldwildlife.org/publications/458/files/original/2050_criteria_final_low_res_online_viewing.pdf?1348517472.

2017 straipsnio 7 dalies antra pastraipa.

21COM(2013)175 final, pateiktas kartu su dokumentu SWD (2013) 102 final, ir COM(2015)293 final, pateiktas kartu su dokumentu SWD(2015)117 final. Mes išnagrinėjome COM ir SWD dokumentus.

22AED reikalauja teikti ataskaitas apie „platesnius vystymosi klausimus besivystančiose šalyse“, tačiau joje konkrečiai nenurodyta, kokie tai klausimai.

23Ecofys et al. „Atsinaujinančiosios energijos pažanga ir biodegalų tvarumas“, 2012.

24Ecofys et al., „Atsinaujinančiosios energijos pažanga ir biodegalų tvarumas“, 2014, p. 173.

25CE Delft, „Atsinaujinančiosios energijos direktyvos laikotarpio vidurio vertinimas. Tyrimas programos REFIT kontekste“, Delft, 2015 m. balandžio mėn. (www.cedelft.eu).

26Tačiau Direktyvos (ES) 2015/1513, kuria iš dalies keičiama AED, 3 straipsnis reikalauja, kad Komisija iki 2016 m. gruodžio 31 d. pateiktų Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje, be kita ko, būtų pateiktas „su biodegalų gamyba susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, geriausius turimus mokslinius įrodymus“.

27Direktyva (ES) 2015/1513.

28Pataisytos AED VIII priedas nustato, į kokius negalutinius įvertintus NŽNPK ŠESD išmetimo kiekius valstybės narės ir Komisija turi atsižvelgti teikdamos ataskaitas.

292014 m. spalio 10 d. Europos Komisijos dokumentas dėl iš perdirbimo atliekų ir liekanų pagamintų biodegalų priežiūros grandinės tikrinimo, p. 2, 5 dalis.

30Ecofys, „NKA rinkos tendencijos“, 2013 m., p. 2.

312014 m. spalio 10 d. Rekomendacijos, p. 2.

3217 straipsnio 3 dalies c punktas.

33Skirtingose klimato zonose labai didelės biologinės įvairovės pievos yra skirtingos ir gali apimti, inter alia, viržynus, ganyklas, pievas, savanas, stepes, krūmynus, tundrą ir prerijas, 2014 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1307/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės 7b straipsnio 3 dalies c punkto ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją 17 straipsnio 3 dalies c punkto taikymo tikslu nustatomi labai didelės biologinės įvairovės pievų kriterijai ir arealai, 3 konstatuojamoji dalis (OL L 351, 2014 12 9, p. 3).

34AED 17 straipsnio 3 dalies antra pastraipa, iki 2015 m. rugsėjo mėn. galiojusioje versijoje.

35Reglamentas (ES) Nr. 1307/2014.

3617 straipsnio 4 dalis ir 17 straipsnio 5 dalis.

372014 m. spalio 10 d. Europos Komisijos dokumentas dėl „Iš perdirbimo atliekų ir liekanų pagamintų biodegalų priežiūros grandinės tikrinimo“; dėl „Neseniai priimtų didelės biologinės įvairovės pievų kriterijų ir arealų įgyvendinimo“ (2015 1 29); ir dėl „Komisijos interneto svetainės, panešimų ir skaidrumo priemonių atnaujinimo“ (2015 3 12).

38https://ec.europa.eu/energy/en/renewable-energy-transparency-platform

39Pavyzdžiui, palygina gautus duomenis su kitais turimais šaltiniais (pvz., anksčiau kitų įstaigų parengtomis publikacijomis ir pan.) arba įsitikina, kad pranešti duomenys yra išsamūs ir juose nėra įvesties klaidų.

40Žr. dokumento „Pažangiųjų biodegalų tvarumas Europos Sąjungoje“ (The sustainability of advanced biofuels in the EU) 2 skirsnį, IEEP, London, 2013.

41Pavyzdžiui, talo alyva (kuri gaunama iš medžio apdirbimo pramonės) yra laikoma atliekomis, taigi ir dvigubai skaičiuojama Švedijoje, tuo tarpu Jungtinėje Karalystėje ji nėra dvigubai skaičiuojama, nes yra naudojama kaip cheminis pirmtakas.

42Direktyva (ES) 2015/1513.

433 straipsnio f punkto ir IX priedo reikalavimai turi būti įvykdyti iki 2017 m. rugsėjo 10 d.

44Pataisytos AED 3 straipsnio 4 dalies e punktas.

Išvados ir rekomendacijos

72

Kaip ES energetikos ir klimato kaitos paketo, kurį 2009 m. priėmė Europos Vadovų Taryba, dalyvės, valstybės narės privalo užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % jų galutinio energijos suvartojimo šiame sektoriuje. Daugiausiai valstybių narių transporto sektoriuje naudojamas atsinaujinančiosios energijos šaltinis yra biodegalai. Tačiau valstybės narės, siekdamos 10 % transporto planinio rodiklio, gali skaičiuoti tik Komisijos pripažintų savanoriškų schemų sertifikuotus tvarius biodegalus⁴⁵.

73

Audito metu iškeltas klausimas „Ar Komisija ir valstybės narės nustatė patikimą tvarių biodegalų sertifikavimo sistemą?“ Mes padarėme išvadą, jog dėl Komisijos savanoriškų schemų pripažinimo procedūros ir tolesnės jų priežiūros trūkumų, ES biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema nėra visiškai patikima.

74

Komisijos vykdomas savanoriškų schemų pripažinimas, paremtas tik privalomais AED tikrinimo reikalavimais, neužtikrina sertifikuotų biodegalų tvarumo. Mes nustatėme, kad Komisijos atliekami vertinimai, kurie yra pagrindas savanoriškų schemų pripažinimui, nepakankamai aprėpia kai kuriuos svarbius aspektus, kurie yra būtini norint užtikrinti sertifikuotų biodegalų tvarumą. Antai Komisija nereikalavo, kad pagal savanoriškas schemas būtų užtikrinama, kad sertifikuojama biodegalų gamyba nekelia reikšmingos neigiamų socialinių ekonominių padarinių rizikos, pavyzdžiui, su žemės valdomis susijusių konfliktų, priverstinio / vaikų darbo, blogų darbo sąlygų ūkininkams bei grėsmių sveikatai ir saugai. Be to, atliekant šį vertinimą, neatsižvelgiama į NŽNPK poveikį. Nors mes pripažįstame, jog techniškai nėra lengva įvertinti NŽNPK poveikį, ES tvarumo sertifikavimo sistema be šios informacijos yra nepatikima (30–37 dalys).

75

Kita vertus, Komisija suteikė pripažinimą savanoriškoms schemoms, kurios neturėjo tinkamų tikrinimo procedūrų, skirtų užtikrinti, kad iš atliekų gaminamų biodegalų kilmė iš tikrųjų buvo atliekos (t. y. nepatikrino ekonominės veiklos vykdytojo, iš kurio atliekos gaunamos). Tik 2014 m. spalio mėn. Komisija suprato problemą ir išleido rekomendacijų dokumentą, kuriame nurodoma, jog savanoriškos schemos turėtų parengti konkrečias audito procedūras, kurios apimtų atliekų kilmę (38–42 dalys).

76

AED reikalauja vykdyti ES aplinkosaugos reikalavimus žemės ūkiui, kurios yra vienas iš Europos Sąjungoje užaugintų biodegalų žaliavų tvarumo kriterijų. Mes nustatėme, kad tos savanoriškos schemos, kurios neturėjo specialių, atitiktį tvarumo kriterijams užtikrinančių tikrinimo procedūrų, vis dėlto buvo Komisijos pripažintos (28 dalis).

1 rekomendacija. Išsamiai įvertinti pripažinimo prašančias savanoriškas schemas

Dėl pripažinimo procedūrų ateityje, Komisija turėtų atlikti išsamesnį savanoriškų schemų vertinimą. Antai pripažinimo vertinimo pagrinde turėtų būti reikalaujama tikrinti, ar schemos:

a)Įvertina, kokiu mastu sertifikuota biodegalų gamyba kelia reikšmingą neigiamų socialinių ekonominių padarinių, – pavyzdžiui, su žemės valdomis susijusių konfliktų, priverstinio / vaikų darbo, blogų darbo sąlygų ūkininkams, grėsmių sveikatai ir saugai bei ŠESD išmetimo dėl NŽNPK – riziką. To siekdama, Komisija turėtų reikalauti, kad savanoriškos schemos kartą per metus, remdamosi savo sertifikavimo veikla, praneštų visą svarbią su minėtomis rizikomis susijusią informaciją. Komisija, vykdydama savo pačios ataskaitų teikimo įsipareigojimus, kaip nustatyta AED, turėtų atsižvelgti į šiuos savanoriškų schemų pranešimus.

b)Veiksmingai tikrinti, ar ES biodegalų žaliavų gamintojai laikosi ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui.

c)Pateikti pakankamus biodegalams gaminti naudotų atliekų ar liekanų kilmės įrodymus.

77

Mes nustatėme, jog kai kurios schemos buvo nepakankamai skaidrios arba jų valdymo struktūrose buvo mažai ekonominės veiklos vykdytojų atstovų, o tai didino interesų konfliktų riziką ir trukdė veiksmingai bendrauti su kitomis suinteresuotosiomis šalimis (Komisija, nacionalinėmis institucijomis, kitomis schemomis, sertifikavimo įstaigomis ir ekonominės veiklos vykdytojais). Mūsų manymu, tokia padėtis susidarė todėl, kad Komisija neatsižvelgė į šiuos klausimus per pripažinimo procedūrą. 2015 m. Komisija išleido rekomendacijų dokumentą, skirtą padidinti pripažintų savanoriškų schemų skaidrumą. Tačiau jos reikalavimai nebuvo įgyvendinti (46–49 ir 59 dalys).

2 rekomendacija. Užtikrinti tinkamą savanoriškų schemų valdymą ir skaidrumą

Dėl pripažinimo ateityje Komisija turėtų:

a)įvertinti, ar savanoriškų schemų valdymas mažina interesų konfliktų riziką;

b)pareikalauti, kad savanoriškos schemos sukurtų oficialią svetainę, kurioje būtų viešai prieinami būtiniausi skaidrumo reikalavimai. Šie reikalavimai apima bent: oficialius kontaktinius duomenis (adresą, telefono numerį, e. pašto adresą); informaciją apie savanoriškos schemos valdymą bei jos vadybininkų ir pagrindinių darbuotojų kvalifikaciją ir patirtį; išsamų pagal schemą veikiančių sertifikavimo įstaigų sąrašą; išsamius sąrašus galiojančių, baigusių galioti ir atšauktų sertifikatų (su datomis); audito ataskaitas; informaciją apie savanoriškų schemų skundų / užklausų sistemą ir informaciją apie aptiktus pažeidimus. Savanoriškos schemos turėtų vykdyti atskleistos informacijos savalaikį atnaujinimą.

78

Mes taip pat nustatėme, kad Komisija nevykdo pripažintų savanoriškų schemų veikimo priežiūros. Kadangi pripažinimo sprendimas priimamas remiantis sertifikavimo procedūrų dokumentų peržiūra, priežiūros nebuvimas reiškia, kad Komisija negali gauti patikinimo, jog iš tikrųjų yra taikomi savanoriškų schemų standartai, kurie buvo pristatyti pripažinti. Be to, Komisija neturi priemonių aptikti įtariamus savanoriškų schemų taisyklių pažeidimus, kadangi nėra įdiegta konkreti skundų sistema ir Komisija netikrina, ar tiesiogiai savarankiškoms schemoms pateikti skundai yra tinkamai nagrinėjami (55 dalis).

3 rekomendacija. Komisijos vykdoma priežiūra

Komisija turėtų vykdyti pripažintų savanoriškų schemų betarpišką priežiūrą šiais būdais:

a)Tikrindama, kad schemų sertifikavimo operacijos atitiktų pripažinimui pristatytus standartus.

b)Pareikalaudama, kad savanoriškos schemos įdiegtų skaidrias skundų sistemas, kurios mažiausiai turėtų pasižymėti šiomis savybėmis: i) būti lengvai prieinamos jų svetainėse; ii) būti informatyvios šiais klausimais: kaip turi būti pateikiami skundai, kokie yra procedūros terminai ir kaip galima pateikti apeliaciją, jei skundai atmetami; iii) apimti skundus dėl pagal schemą veikiančių sertifikavimo įstaigų ir ekonominės veiklos vykdytojų; iv) turėti registrais pagrįstą atsekamumo sistemą. Komisija turėtų sistemingai tikrinti registruose užregistruotą informaciją ir prireikus imtis veiksmų.

79

Komisijai teikiamų statistinių duomenų apie tvarius biodegalus patikimumą užtikrina valstybės narės. Nacionaliniai duomenys, rodantys, kokią visų transporto degalų dalį sudaro biodegalai, gali būti nepatikimi, kadangi statistiniai duomenys apie biodegalus, sertifikuotus kaip tvarūs, gali būti perdėti. Mes nustatėme, kad valstybės narės (kaip Lenkijos atveju) galėjo pranešti apie tvarius biodegalus, nors jų tvarumas nebuvo įrodytas (65 dalis).

4 rekomendacija. Duomenų apie tvarius biodegalus rinkimas ir jų teikimas.

Siekiant sustiprinti patikinimą dėl duomenų apie tvarius biodegalus patikimumo, Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms, kad šios, teikdamos duomenis apie biodegalų kiekius, pridėtų jų patikimumą patvirtinančius dokumentus. Tai galėtų būti daroma įstaigai, atsakingai už duomenų apie tvarius biodegalus rinkimą, išduodant bendrą sertifikatą / deklaraciją ir pateikiant ją nacionalinei institucijai, kuri persiunčia ją Eurostatui.

80

Statistinius duomenis apie tvarius biodegalus daro nepatikimus ir nepalyginamus tai, kad Europos Sąjungoje nėra vienodos medžiagų, kurias galima laikyti atliekomis, apibrėžties. Taigi įvairios valstybės narės taiko skirtingas atliekų apibrėžtis: ta pati medžiaga vienoje valstybėje narėje gali būti laikoma tinkama naudoti, taigi ji nelaikoma atliekomis; tuo tarpu kitoje valstybėje narėje ji gali būti laikoma atliekomis ir tinkama gaminti dvigubai skaičiuojamus biodegalus. Viena iš 2015 m. rugsėjo mėn. priimtų pataisų yra naujas AED priedas, kuriame pateiktas sąrašas žaliavų ir degalų, kurių indėlis į 10 % transporto planinį rodiklį gali būti skaičiuojamas dvigubai. Vis dėlto AED dar leidžia naudoti žaliavas, nesančias šame sąraše, tačiau kurias kompetentingos nacionalinės institucijos pripažįsta kaip atliekas⁴⁶ (68 ir 69 dalys).

5 rekomendacija. Atliekų, naudojamų gaminti pažangiuosius biodegalus, apibrėžties suderinimas

Nors šiuo metu pataisytoje AED yra pateikta žaliavų, kurios gali būti naudojamos dvigubai skaičiuojamiems biodegalams gaminti, apibrėžtis, vis dar išlieka tikimybė, kad ta pati medžiaga vienoje valstybėje narėje gali būti laikoma atliekomis, o kitoje – ne. Siekiant užtikrinti statistinių duomenų apie tvarius biodegalus palyginamumą ir sustiprinti patikinimą dėl duomenų apie pažangiuosius biodegalus patikimumo, Komisija turėtų kaip galima greičiau pasiūlyti valstybėms narėms suderinti į AED sąrašą neįtrauktų atliekomis laikytinų medžiagų, naudojamų pažangiesiems biodegalams gaminti įrenginiuose, kurie veikė iki priimant Direktyvą (ES) 2015/1513, iš dalies keičiančią AED, apibrėžtį.

Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės Kersti KALJULAID, 2016 m. gegužės 25 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

45Valstybės narės taip pat gali įdiegti nacionalines sertifikavimo sistemas, tačiau didžiąją ES sunaudojamų biodegalų dalį sertifikuoja savarankiškos schemos.

46Pataisytos AED 3 straipsnio 4 dalies e punktas.

Priedai

I priedas

Degalai ir biodegalai transporte – ktne 2014

| Iškastinis kuras | Biodegalai
Valstybė narė | Benzinas (1) | Dyzelinas (2) | Iš viso benzinas ir dyzelinas (3=1+2) | Visi biodegalai a) | Atitinkantys biodegalai | Iš kurių: Dvigubai skaičiuojami biodegalai
BE | 1 241,74 | 6 862,66 | 8 104,40 | 387,60 | 387,60 | 0,00
BG | 495,06 | 1 610,39 | 2 105,45 | 110,87 | 110,87 | 0,00
CZ | 1 509,78 | 3 757,93 | 5 267,71 | 316,76 | 316,76 | 0,00
DK | 1 299,22 | 2 375,54 | 3 674,76 | 213,42 | 213,42 | 0,00
DE | 17 474,16 | 31 813,51 | 49 287,67 | 2 806,49 | 2 806,49 | 518,25
EE | 236,22 | 494,00 | 730,22 | 5,76 | 0,00 | 0,00
IE | 1 136,93 | 2 420,73 | 3 557,66 | 116,18 | 116,18 | 76,96
EL | 2 583,00 | 2 175,27 | 4 758,26 | 135,21 | 30,05 | 30,05
ES | 4 405,03 | 20 616,75 | 25 021,78 | 944,88 | 0,00 | 0,00
FR | 6 522,12 | 32 159,62 | 38 681,74 | 2 955,35 | 2 955,35 | 133,91
HR | 536,15 | 1 216,01 | 1 752,16 | 29,86 | 29,86 | 0,00
IT | 8 303,64 | 22 987,15 | 31 290,79 | 1 065,17 | 1 063,47 | 185,80
CY | 350,22 | 230,06 | 580,28 | 9,72 | 9,72 | 6,09
LV | 201,30 | 688,12 | 889,41 | 22,02 | 22,02 | 0,00
LT | 197,19 | 1 213,96 | 1 411,15 | 63,20 | 59,71 | 0,00
LU | 313,25 | 1 707,96 | 2 021,21 | 68,68 | 68,57 | 41,37
HU | 1 211,90 | 2 332,40 | 3 544,31 | 193,27 | 193,27 | 52,77
MT | 73,95 | 102,70 | 176,65 | 4,65 | 4,32 | 4,32
NL | 3 715,85 | 5 770,92 | 9 486,77 | 349,06 | 336,56 | 212,56
AT | 1 581,62 | 5 483,35 | 7 064,97 | 593,41 | 531,91 | 0,00
PL | 3 462,26 | 9 090,31 | 12 552,57 | 705,37 | 705,37 | 0,00
PT | 1 119,49 | 3 813,39 | 4 932,88 | 261,25 | 151,54 | 15,82
RO | 1 339,28 | 3 615,17 | 4 954,45 | 166,96 | 166,65 | 0,00
SI | 439,60 | 1 288,93 | 1 728,53 | 42,37 | 42,37 | 0,00
SK | 540,22 | 1 350,55 | 1 890,78 | 133,87 | 130,60 | 0,00
FI | 1 364,95 | 2 101,32 | 3 466,27 | 497,65 | 496,28 | 451,01
SE | 2 731,97 | 3 676,79 | 6 408,76 | 992,10 | 992,10 | 419,80
UK | 12 678,62 | 24 554,41 | 37 233,03 | 1 179,00 | 1 179,00 | 686,00
Iš viso | 77 064,72 | 195 509,91 | 272 574,63 | 14 370,13 | 13 120,04 | 2 834,71
|  |  |  | iš kurių: |  |
|  |  | Biodyzelinas | 11 367,62 | 4,0 % | Iš viso transporto degalų
|  |  | Biobenzinas | 2 636,91 | 0,9 % |
| Iš viso transporto degalų | 286 944,76 |  |

a) Skaičiai šiame stulpelyje apima biodyzeliną, biobenziną ir, kai kurių valstybių narių atveju, nedidelius kiekius biodujų.

Šaltinis: EUROSTATO 2014 m. „SHARES“ lentelės, detalūs rezultatai.

II priedas

Valdymas ir savanoriškos schemos

Savanoriška schema
Savininkas
Valdymas
Statutas ar lygiavertis dokumentas

SS savininkas – jos nariai (atvira narystė)

SS01
Nariai
Visuotinis susirinkimas skiria 6 Valdybos narius.
Valdyba tvarko asociacijos reikalus ir privalo vykdyti Visuotinio susirinkimo, kuriame dalyvauja visi nariai, rezoliucijas.
Valdyba atsiskaito visuotiniam susirinkimui, jai talkina Vykdomoji valdyba ir techniniai komitetai.
Vykdomoji valdyba vykdo sertifikavimo sistemos verslo veiklą.
Taip

SS02
Nariai
Nariai skiriami į renkančiąsias klases. Renkančiosios klasės skiria nuo dviejų iki 18 Direktorių valdybos direktorių. Valdyba atsakinga už schemos priežiūrą ir vadybą. Valdyba skiria schemos vykdomąjį pareigūną ir vykdomąjį organą: Generalinį direktorių ir Sekretoriatą. Valdyba taip pat įsteigia Valdymo komitetą.
Valdyba nustato ir deleguoja tam tikrus įgaliojimus komitetams, darbo grupėms ir specialiosios paskirties grupėms.
Taip

SS03
Nariai
Visuotinis susirinkimas yra schemos aukščiausias sprendimų priėmimo organas, jis išrenka Vykdomąją valdybą, sudarytą iš ne daugiau kaip 15 narių. Vykdomoji valdyba skiria Sekretoriatą ir įgalioja jį valdyti schemos pagrindinę veiklą.
Ad hoc darbo grupės yra sudaromos pagal poreikį pagal tam tikras konkrečias temas.
Taip

SS04
Nariai
Schemų nariai organizuoti į septynias Kolegijas, kurios renka organizacijos valdymo organą (Visuotinį delegatų susirinkimą). Šis Susirinkimas išrenka Direktorių valdybą (iš 5–9 narių), atsakingą už schemos valdymą ir atstovaujančią Asociacijai trečiųjų šalių atžvilgiu. Direktorių valdyba teikia savo nuomonę Sekretoriatui ir gali paskirti Vykdomąjį direktorių. Vykdomasis direktorius atsako už Asociacijos strategijos ir politikų įgyvendinimą ir vadovauja Sekretoriatui, kuris yra atsakingas už schemos kasdienį valdymą. Direktoriai taip pat gali steigti komitetus, darbo grupes ir patariamąsias grupes.
Taip

SS05
Nariai
Eilinį Visuotinį susirinkimą sudaro visi schemos nariai. Visuotinis susirinkimas renka nuo 3 iki 16 Valdytojų tarybos narių. Valdytojų taryba kartu su Generaliniu sekretoriumi atsako už bendrą schemos valdymą. Schemos kasdienį valdymą Valdytojų taryba patiki Generaliniam sekretoriui ir Sekretoriatui. Dalį savo įgaliojimų ir prievolių Valdytojų taryba gali priskirti ir deleguoti darbo grupėms, nuolatiniams komitetams ar specialiosios paskirties grupėms.
Taip

Konsorciumams, organizacijoms ar asociacijoms priklausančios SS

SS06
7 subjektų konsorciumas.
7 narių steigėjų konsorciumas skiria schemos Iniciatyvinio komiteto narius. Iniciatyvinis komitetas yra schemos valdymo organas, kuris išrenka techniniam schemos valdymui tinkamas technines kompetencijas turintį Techninį patarėją, – kuris taip pat yra Iniciatyvinio komiteto narys, – ir sudaro su juo sutartį.
Taip

SS07
Kelias patikrinimo schemas koordinuojantysis organas.
Koordinuojančiojo organo Valdyba yra sudaryta iš ekspertų ir valdo įmonės veiklą. Ji vykdo įvairių schemų, kurias valdo sektorių tarybos, priežiūrą. Patikrinimo sektoriaus tarybos prižiūri sektorių schemų, taip pat ir Savanoriškos schemos, valdymą. Sektorių schemos sudarytos iš ekspertų ir sektorių atstovų.
Visi patikrinimo sektoriai turi techninius patariamuosius komitetus, sudarytus iš to sektoriaus ekspertų. Jie yra atsakingi už tęstinę Savanoriškos schemos standartų priežiūrą ir tobulinimą.
Maisto sektoriuose veikia įvairios schemos ir koordinavimo organas padeda parengti kiekvieno sektoriaus detalius standartus ir inspektavimo sistemas.
Nerasta

SS08
Ribotos atsakomybės garantinė bendrovė, kurią sudaro nariai / garantai apimantys 8 skirtingus subjektus.
Turima internetinė informacija nėra labai aiški ir leidžia suprasti, kad schemos Direktorių valdyba yra atskaitinga patronuojančiosios bendrovės Generaliniam direktoriui.
Schemą valdo Direktorių valdyba, atsakinga už vadovavimą įmonei, bendrą jos valdymą ir administravimą.
Dvi darbo grupės atsako už schemos veikimo techninių ir rinkodaros aspektų tobulinimą ir priežiūrą.
Nerasta

SS09
Dešimt asociacijų ir organizacijų iš žemės ūkio, prekybos, degalų, biodegalų ir biodujų sektorių.
Akcininkų susirinkimas skiria Vykdomąją vadovybę ir tvirtina Patariamąjį komitetą ir Sankcijų komitetą Vykdomajai vadovybei padėti.
Schemos valdymas ir jos veikimas buvo deleguoti (Agentūrai sutikus) vienai įmonei.
Priemones, skirtas tvarkyti ir toliau tobulinti schemos sertifikavimo sistemą, inicijuoja ir koordinuoja Patariamasis komitetas.
Nerasta

SS10
Prekybos asociacija.
Schemos Techninė patariamoji grupė sudaryta iš prekybos asociacijos, kaip schemos savininkės, ir pagrindinės sertifikavimo įmonės atstovų. Ši ekspertų grupė priima sprendimus ir teikia rekomendacijas veiklos klausimais, susijusiais su schemos taikymu ir rezultatais.
Nerasta

SS11
Konfederacija
Schemos savininkė yra ir ją valdo konfederacija, kuri schemą sukūrė ir įgyvendino.
Nerasta

SS12
Konfederacija.
Schemos savininkė yra ir ją valdo konfederacija, kuri schemą sukūrė ir įgyvendino.
Nerasta

Viešosioms įstaigoms priklausančios SS

SS13
Nacionalinė standartizacijos institucija
Schemą valdo Nacionalinė standartizacijos institucija, remdamasi struktūromis, nustatytomis valdyti jos schemas. Nacionalinė standartizacijos institucija atsako už standartų rengimą.
Nacionalinė standartizacijos institucija turi šiuos su jos schemų valdymu susijusius organus: schemos vadovybę; schemos valdymo komitetą; Ekspertų komitetą; ir kontrolės komitetą.
Nerasta

SS14
Nacionalinis tyrimų institutas
Sistemos administratorius yra nacionalinio tyrimų instituto direktorius. Jis / ji įsteigia sistemos valdybą. Sistemos valdyba vykdo sertifikavimo įstaigų priežiūrą, remdamasi sistemos taisyklėmis ir rengia schemos tobulinimo nurodymus. Valdybą prižiūri Sistemos administratorius ir Sistemos taryba. Valdybai vykdyti veiklą padeda Sistemos biuras, kuris yra atskaitingas Sistemos administratoriui.

Schemos Sistemos taryba yra sudaryta iš 5–10 narių (išorės ekspertų, kuriuos skiria Nacionalinio tyrimų instituto direktorius). Jos pagrindinės užduotys yra: vykdyti priežiūrą, susijusią su nepriklausomumu, skaidrumu, interesų konfliktų išvengimu tarp sistemos dalyvių ir sertifikavimo įstaigų, nagrinėti skundus ir pasiūlymus, rengti schemos tobulinimo nurodymus.
Nerasta

Bendrovėms priklausančios SS

SS15
Privati bendrovė
Valdoma pagal bendrą bendrovės atsakomybę, pastaroji deleguoja atsakomybę savo pačios darbuotojams arba trečiųjų šalių bendrovių specialistams.
Nerasta

SS16
Privati bendrovė
Nerasta
Nerasta

SS17
Privati bendrovė
Iš Energetikos GD svetainės: „Dokumentai, nurodyti šioje schemoje yra [bendrovės] valdymo sistemos dalis ir yra atnaujinami ir tvarkomi pagal šios sistemos procedūras. Už šios schemos atnaujinimą atsakingas asmuo [bendrovėje] yra Direktorius, atsakingas už tvarumo reikalavimų ir tiekėjo atitiktį.Šią tikrinimo schemą [bendrovė] kasmet peržiūri sveikatos, saugos, aplinkosaugos ir kokybės bei tvarumo funkcijos atžvilgiu. Schemos dalyviai yra atitinkamai informuojami. Jei daromi svarbūs pakeitimai, schema siunčiama Europos Komisijai susipažinti ar tvirtinti.“
Nerasta

SS18
Privati bendrovė
Nerasta
Nerasta

Skaičiavimo priemonė pripažinta kaip SS

SS19
Tyrimų institutas
Šiuo metu savanorišką schemą valdo Tyrimų institutas, vienas iš buvusių projekto partnerių.
Netaikoma

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis interneto svetainėmis.

Kaip ES institucija Europos Audito Rūmai privalo suderinti ES interesą užtikrinant jos atliekamų veiksmų skaidrumą bei optimalų viešųjų fondų lėšų naudojimą ir, kita vertus, apribojimo, kylančio atitinkamų gavėjų teisei į jų privataus gyvenimo gerbimą apskritai bei konkrečiai jų asmens duomenų apsaugai. Todėl šioje ataskaitoje mes konkrečiai nenurodome, kurioms savanoriškoms schemoms taikomos mūsų pastabos. Kompetentingoms institucijoms, norinčioms iš šios ataskaitos padaryti savo nuosavas išvadas ir imtis atitinkamų atsakomųjų priemonių, turėtų pakakti objektyvaus trūkumus įrodančių faktų aprašymo.

III priedas

Savanoriškų schemų skaidrumas

a) Šiame sąraše nėra schemos „Biograce GHG calculation tool“ dėl jos ypatingo pobūdžio.

b) Išvardyti elementai taip pat apima paskutines schemos versijas, tačiau jos atitiktį gali patvirtinti tik Komisija.

c) Neatskleista bent viena iš išvardytų kontakto formų.

d) Savininkų subjektų informacija. Nenurodyta, jei taikoma SS.

Valdymas:
Patikimas = atskleista pakankamai informacijos
Vidutiniškas = atskleista informacija bus gerinama
Vidutiniškas = atskleista informacija bus gerinama

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis interneto svetainėmis. Kaip ES institucija Europos Audito Rūmai privalo suderinti ES interesą užtikrinant jos atliekamų veiksmų skaidrumą bei optimalų viešųjų fondų lėšų naudojimą ir, kita vertus, apribojimo, kylančio atitinkamų gavėjų teisei į jų privataus gyvenimo gerbimą apskritai bei konkrečiai jų asmens duomenų apsaugai. Todėl šioje ataskaitoje mes konkrečiai nenurodome, kurioms savanoriškoms schemoms taikomos mūsų pastabos. Kompetentingoms institucijoms, norinčioms iš šios ataskaitos padaryti savo nuosavas išvadas ir imtis atitinkamų atsakomųjų priemonių, turėtų pakakti objektyvaus trūkumus įrodančių faktų aprašymo.

IV priedas

Kompleksinės paramos reikalavimai

Kompleksinės paramos reikalavimai, nurodyti AED 17 straipsnio 6 dalyje

(„reikalavimai bei standartai, nurodyti 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 II priedo A dalies skirsnio „Aplinka“ bei 9 punkto nuostatose, ir pagal to reglamento 6 straipsnio 1 dalį apibrėžti būtiniausi geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimai“)

Tarybos reglamentas (ES) Nr. 73/2009, II priedas, A dalis:

9 punktas:

6 straipsnio 1 dalis:

„Gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė

1. Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma visos žemės ūkio paskirties žemės, ypač gamybai nebenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į konkrečias atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos būklę ir klimato sąlygas, esamas ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo būdus ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato būtiniausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosaugos būklei taikomus reikalavimus, remdamosi III priede pateikta sistema.

III priedas:

Komisijos atsakymas

Santrauka

IV

Komisija atliko išsamius visų savanoriškų schemų, pripažintų atitinkančiomis visus teisinius Direktyvos reikalavimus, vertinimus. Komisijos nuomone, savanoriškomis schemomis užtikrinama, kad sertifikuoti biodegalai atitiktų privalomus kriterijus, į kuriuos atsižvelgiant schemos pripažintos remiantis išsamiais visų sertifikuotų savanoriškų schemų vertinimais. Vis dėlto Komisija visada yra pasirengusi padėti toliau tobulinti standartus, kad dar labiau pagerintų sistemos veikimą, spręsti taikant sistemą kylančius uždavinius ir atsižvelgti į teisinio pagrindo pakeitimus.

V

Atsinaujinančiosios energijos direktyvoje (AED) apibrėžiami įvairūs privalomi tvarumo kriterijai, kuriuos biodegalai turi atitikti, kad už jų naudojimą būtų galima gauti paramą ir kad jie būtų įskaičiuoti į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Savanoriškų schemų vertinimai tinkamai apėmė šiuos privalomus tvarumo kriterijus, ir savanoriškos schemos buvo pripažįstamos tik tais atvejais, kai buvo galima įrodyti, kad jos atitinka šiuos kriterijus.

Be to, AED minimi ir įvairūs kiti su tvarumu susiję klausimai, pvz., neigiamas socialinis ir ekonominis poveikis. Į daugelį savanoriškų schemų įtraukti papildomi neprivalomi tvarumo kriterijai. Tai gali būti laikoma gerąja praktika, tačiau daroma visiškai savanoriškai. Atliekant vertinimus, nebuvo vertinama, kokiu mastu savanoriškos schemos apima ir neprivalomus kriterijus. Todėl nė viena iš savanoriškų schemų nebuvo pripažinta kaip apimanti šiuos klausimus.

Komisijos nuomone, nederėtų įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti neprivalomus tvarumo kriterijus. Jeigu įtraukti tokius kriterijus turėtų būti privaloma, teisės aktų leidėjas būtų nusprendęs juos įtraukti į privalomų kriterijų rinkinį.

Komisija toliau vertins, ar savanoriškų schemų pripažinimas turėtų apimti ir neprivalomus tvarumo aspektus. Tačiau pažymima, kad sudėtinga vertinti schemas neprivalomų kriterijų atžvilgiu, nes teisės akte jie apibrėžti ne taip išsamiai kaip privalomi kriterijai.

Siekiant sumažinti NŽNPK keliamą riziką, į AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, įtrauktas didžiausias maistinės kilmės biodegalų kiekis, kuris gali būti įskaičiuotas į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius (7 proc. transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekio). Patys tvarumo kriterijai NŽNPK neapima. Todėl negalima reikalauti, kad savanoriškos schemos, kurias taikant atskirai tikrinama kiekvienos biodegalų partijos atitiktis privalomiems kriterijams, apimtų NŽNPK.

VI

Atliekų ir liekanų kilmės tikrinimas buvo vertinimo dalis. Visuose vertinimuose buvo reikalaujama, kad savanoriškose schemose būtų taikomos atitinkamos Direktyvos nuostatos. Tai apima visų rūšių žaliavas, įskaitant atliekas ir liekanas. Direktyvoje nenumatomi konkretūs iš atliekų ir liekanų gaminamiems biodegalams taikytini audito kriterijai. Rekomendacijoje Komisijos tarnybos sureagavo į rinkos pokyčius, kurių nebuvo galima numatyti tuo metu, kai buvo pripažintos savanoriškos schemos, ir paragino imtis specialių priemonių, kad būtų atsižvelgta į padidėjusią sukčiavimo riziką, palaipsniui iškilusią valstybėms narėms pradėjus taikyti dvigubo skaičiavimo mechanizmą. Savanoriškų schemų tikrinimo procedūros buvo atitinkamai atnaujintos.

Be to, AED valstybėms narėms nenustatytas joks konkretus su AED 17 straipsnio 6 dalimi (kuri yra susijusi su BŽŪP geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės (GAAB) standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) susijęs tikrinimo įpareigojimas. Komisija taip pat turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straipsnio 6 dalyje nustatytais pagrindais. Todėl nederėtų šio elemento įtraukti į savanoriškų schemų vertinimą.

VII

Į AED neįtraukti su savanoriškų schemų valdymo struktūra susiję reikalavimai, todėl pirmuosiuose vertinimuose valdymo struktūrai nebuvo skiriama daug dėmesio. Labiausiai buvo stengiamasi užtikrinti, kad veiklos vykdytojų auditą atliktų trečioji šalis – tai aiškiai nurodyta Direktyvoje.

Tačiau ateityje reikia skirti daugiau dėmesio ir valdymo struktūrai, ir skaidrumo priemonėms. To reikia visų pirma dėl Direktyvos (ES) 2015/1513 pakeitimuose sugriežtintų skaidrumo ir valdymo reikalavimų.

VIII

Teisės aktų leidėjas apribojo Komisijai suteikiamus visų veiksmų įgyvendinimo priežiūros įgaliojimus. Tačiau Komisija reikalauja, kad nepriklausomą auditą atliktų trečioji šalis.

Komisija savanoriškų schemų priežiūrą vykdo remdamasi teisinėmis kompetencijomis, kurios nustatytos AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, kurioje reikalaujama, kad kasmet būtų pateikiama kiekvienos savanoriškos schemos veikimo ataskaita. 2017 m. balandžio mėn. Komisija pati pateiks savanoriškų schemų veikimo ataskaitą.

Komisija sutinka, kad būtų galima stiprinti priežiūrą ir didinti skaidrumą, taip pat tobulinti skundų pateikimo tvarką.

IX

Valstybės narės, gerokai vėluodamos, iš dalies perkėlė AED, įskaitant biodegalų tvarumo kriterijus, į nacionalinę teisę.

Šalyse, kuriose dar nebuvo taikomi biodegalų tvarumo kriterijai, dar nebuvo įdiegta ir tikrinimo sistema, todėl buvo neįmanoma įrodyti, kad biodegalai atitinka tvarumo kriterijus. Komisijos supratimu, tai ir buvo netikslių duomenų teikimo priežastis. Tačiau 2020 m. turi būti pasiektas atsinaujinančiosios energijos transporto sektoriuje planinis rodiklis. Komisija yra įsitikinusi, kad iki 2020 m. valstybės narės tinkamai įgyvendins AED, įskaitant naujausius jos pakeitimus. Prireikus Komisija imsis Sutartyje dėl ES veikimo nustatytų priemonių, kad užtikrintų ES teisės laikymąsi.

X 1. i)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Komisija negali įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti neprivalomų socialinių ir ekonominių kriterijų. Tačiau, atsižvelgiant į savanoriškų schemų sertifikavimo veiklą, jų veikimo ataskaitos turėtų būti teikiamos kartą per metus, kaip nustatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513. Komisija savo ataskaitose atsižvelgs į gautas savanoriškų schemų veikimo ataskaitas.

X 1. ii)

Komisija sutinka su šia rekomendacija, t. y. su tuo, kad reikia tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri yra susijusi su BŽŪP GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų. Įgyvendinant BŽŪP tikrinama, kaip laikomasi BŽŪP GAAB standartų ir kitų atitinkamų direktyvų bei reglamentų reikalavimų.

X 1. iii)

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir pritaria, kad iš atliekų gaminamiems biodegalams turėtų būti taikomos specialios tikrinimo procedūros. Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų, t. y. nuo 2014 m. spalio mėn. į visus savo atliekamus vertinimus įtraukė specialių priemonių taikymą.

X 2.

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir pritaria, kad ir valdymo struktūrai, ir skaidrumo priemonėms reikia skirti dar daugiau dėmesio, ir, atsižvelgdama į Direktyvos (ES) 2015/1513 pakeitimuose sugriežtintus skaidrumo ir valdymo reikalavimus, jau ėmėsi būtinų veiksmų.

X 3. i)

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

Komisija šį klausimą spręs teikdama savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, kaip numatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513. Tai, kaip ekonominės veiklos vykdytojai taiko schemos procedūras, tikrina nepriklausomi trečiųjų šalių auditoriai.

X 3. ii)

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir jau ėmėsi reikiamų veiksmų.

X 4.

Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir, valstybėms narėms gaunant ekonominės veiklos vykdytojų teikiamą informaciją apie atitiktį tvarumo kriterijams, toliau su jomis bendradarbiaus, kad užtikrintų didesnį teikiamų duomenų patikimumą. Be to, kas penkerius metus valstybės narės Komisijai teikia visų perduotų duomenų kokybės ataskaitą. Tačiau nepagrįsta reikalauti papildomų įrodymų (sertifikatų ir (arba) deklaracijų) dėl vieno konkretaus statistinių duomenų rinkinio.

X 5.

Komisija pritaria, kad reikia suderinti pažangiesiems biodegalams gaminti naudojamų atliekų apibrėžtį.

Teisės aktų leidėjas jau ėmėsi veiksmų, kad suderintų atliekų apibrėžtį AED. AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, atliekų apibrėžtis nustatyta pateikiant nuorodą į Direktyvą 2008/98/EB.

Įvadas

05

Daugeliu atvejų biodegalams gaminti naudojama tik tam tikra maistinės kultūros dalis, o kitos – dažnai pagrindinės dalys – naudojamos maisto produktams ir pašarams gaminti. Todėl įprastų biodegalų išstūmimo poveikis yra gerokai mažesnis, bet vis dėlto gana didelis.

06

Komisija ketina iki 2016 m. pabaigos pateikti politikos pasiūlymą dėl atsinaujinančiosios energijos dokumentų rinkinio.

09

Į AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, įtrauktas priedas (IX priedas), kuriame pateikiamas žaliavų ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamų degalų, kurių dalis į atsinaujinančiosios energijos transporto sektoriuje planinį rodiklį įskaičiuojama padauginus iš dviejų, sąrašas. Į IX priedą iš tikrųjų įtrauktos atliekos, liekanos ir kita nemaistinė biomasė, tačiau oficiali nuoroda į šias apibrėžtis nepateikta.

Į atsinaujinančiosios energijos planinį rodiklį įskaičiuojami visi transporto sektoriuje naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai, įskaitant atsinaujinančiąją elektros energiją. Tikimasi, kad atsinaujinančiosios elektros energijos įnašas bus didelis (~2 procentiniai punktai).

10

AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, reikalaujama, kad, naudojant naujame įrenginyje pagamintus biodegalus, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėtų bent 60 proc. Nuo 2018 m. sausio mėn. bus taikomas bendras reikalavimas, kad išmetamas ŠESD kiekis būtų mažesnis 50 proc.

Pastabos

28

AED valstybės narės nėra įpareigotos tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri yra susijusi su BŽŪP GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų, nors jie yra kriterijų dalis. Komisija turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straipsnio 6 dalyje nustatytais pagrindais.

Bendras atsakymas į 30 ir 31 dalių pastabas.

Komisija nėra įpareigota pripažinti savanoriškų schemų ir iki šiol pripažindavo tik tas schemas, kurios atitikdavo AED 17 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus reikalavimus. Todėl ji neprivalėjo vertinti atitikties ir kitiems neprivalomiems tvarumo kriterijams.

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad nederėtų įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti neprivalomų tvarumo kriterijų, nes teisės aktų leidėjas nusprendė jų neįtraukti į privalomų kriterijų rinkinį. Kalbėdama konkrečiai apie socialinio tvarumo aspektus (3 langelis), Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad tokių kriterijų įtraukimas į sertifikavimo taikymo sritį gali būti laikomas gerąja praktika, tačiau pabrėžia, kad tokie kriterijai įtraukiami savanoriškai.

Vis dėlto Komisija toliau vertins, ar savanoriškų schemų pripažinimas turėtų apimti ir neprivalomus tvarumo aspektus. Tačiau pažymima, kad sudėtinga vertinti schemas neprivalomų kriterijų atžvilgiu, nes teisės akte jie apibrėžti ne taip išsamiai kaip privalomi kriterijai.

3 langelis

Komisijos nuomone, tokių kriterijų įtraukimas į sertifikavimo taikymo sritį gali būti laikomas gerąja praktika, tačiau pabrėžia, kad tokie kriterijai įtraukiami savanoriškai.

33

Komisija pripažįsta, kad duomenų trūksta visose ataskaitose, tačiau ji pateikė nuorodas į turimus duomenis, įskaitant papildomus specialius ES biodegalų politikos poveikio besivystančioms šalims tyrimus, ir jų vertinimą.

Dėl 4 langelyje aprašytų socialinių aspektų Komisija pažymi, kad, nors biodegalų eksportas iš besivystančių šalių yra ribotas, 2013 ir 2015 m. ji yra pateikusi įvairių ataskaitų apie ES biodegalų politikos poveikį platesniems vystymosi klausimams besivystančiose šalyse, taip pat toms besivystančioms šalims, kurios neeksportuoja biodegalų į ES¹.

Bendras atsakymas į 34–37 dalių pastabas.

AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, nustatytas didžiausias maistinės kilmės biodegalų kiekis (7 proc. transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekio), kuris gali būti įskaičiuotas į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Šia priemone apribojama paskata naudoti augalinės kilmės biodegalus atsinaujinančiosios energijos planiniams rodikliams pasiekti, todėl apribojama ir ES biodegalų politikos keliama NŽNPK rizika.

Patys tvarumo kriterijai NŽNPK neapima. Todėl negalima reikalauti, kad savanoriškos schemos, kurias taikant atskirai tikrinama kiekvienos biodegalų partijos atitiktis tiems kriterijams, apimtų NŽNPK.

Komisija toliau analizuos šį klausimą ir analizės rezultatus paskelbs ataskaitoje, kurią numatoma pateikti 2016 m. pabaigoje.

40

Komisija pripažįsta, kad iš atliekų gaminamiems biodegalams turėtų būti taikomos specialios tikrinimo procedūros. Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų, t. y. nuo 2014 m. spalio mėn. į visus savo atliekamus vertinimus įtraukė specialių priemonių taikymą.

Bendras atsakymas į 41–42 dalių pastabas.

Rekomendacijoje Komisijos tarnybos sureagavo į rinkos pokyčius, kurių nebuvo galima numatyti tuo metu, kai buvo pripažintos savanoriškos schemos, ir paragino imtis specialių priemonių, kad būtų atsižvelgta į padidėjusią sukčiavimo riziką, palaipsniui iškilusią valstybėms narėms pradėjus taikyti dvigubo skaičiavimo mechanizmą.

Komisija visoms savanoriškoms schemoms pateikė dokumentą, kuriuo siekė atkreipti dėmesį į šį klausimą ir užtikrinti, kad visose schemose būtų imtasi reikiamų veiksmų. Tai nereiškia, kad anksčiau šiam klausimui nebuvo skirta tinkamo dėmesio. Iš tiesų, mūsų žiniomis, daugelis atitinkamų savanoriškų schemų ėmėsi veiksmų savo iniciatyva. Komisijos nuomone, savanoriškų schemų gebėjimas greitai ir aktyviai reaguoti į nustatytas problemas yra vienas iš sertifikavimo sistemų pranašumų.

45

Patvirtinus apibrėžtį, Komisija paprašė, kad iš dalies pripažintos schemos atliktų atitikties naujai apibrėžčiai tikrinimą ir pateiktų jo rezultatus. Trys tik iš dalies pripažintos schemos pateikė naujausią informaciją apie šią atitiktį ir buvo įvertintos. Šiuo metu vyksta sprendimų atnaujinimas.

46

Komisijos vertinimai atitiko AED nustatytus reikalavimus. Į AED neįtraukti su savanoriškų schemų valdymo struktūra susiję reikalavimai, todėl pirmuosiuose vertinimuose valdymo struktūrai nebuvo skiriama daug dėmesio. Labiausiai buvo stengiamasi užtikrinti, kad veiklos vykdytojų auditą atliktų trečioji šalis – tai aiškiai nurodyta Direktyvoje.

Tačiau Komisija mano, kad siekiant toliau plėtoti geriausią patirtį, ateityje valdymo struktūrai turėtų būti skiriama daugiau dėmesio. Pagrindinė to priežastis yra tai, kad buvo padidinta išmetamo ŠESD kiekio skaičiavimo riba, todėl reikia dažnai skaičiuoti, kiek faktiškai sumažėjo išmetamas ŠESD kiekis, o tam reikia vykdyti dar griežtesnę stebėseną.

Bendras atsakymas į 50–51 dalių pastabas.

Teisės aktų leidėjas apribojo Komisijai suteikiamus visų veiksmų įgyvendinimo priežiūros įgaliojimus. Tačiau Komisija reikalauja, kad nepriklausomą auditą atliktų trečioji šalis.

Komisija savanoriškų schemų priežiūrą vykdo remdamasi teisinėmis kompetencijomis, kurios nustatytos AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, kurioje reikalaujama, kad kasmet būtų pateikiama kiekvienos savanoriškos schemos veikimo ataskaita. 2017 m. balandžio mėn. Komisija pati pateiks savanoriškų schemų veikimo ataskaitą.

53

Siekdama išsiaiškinti padėtį ir nustatyti, ką būtų galima patobulinti, Komisija su schemomis pradėjo dialogą. Šiuo metu Komisija tikrina konkretų atvejį, todėl šiame etape komentuoti dar per anksti.

Tačiau apskritai reikalavimas stiprinti schemų vidaus valdymą, kurį pradėta taikyti šiuo metu atliekamuose vertinimuose, gali padėti užtikrinti, kad būtų geriau prižiūrima, kaip sertifikavimo įstaigos laikosi schemų taisyklių.

54

Daugelis savanoriškų schemų veikia tarptautiniu mastu. Praktiškai tai reiškia, kad atitiktį tikrinančiam auditoriui tenka didelė atsakomybė ir kiekvienu konkrečiu atveju jam reikia nuspręsti, ar pateiktais įrodymais suteikiamas pakankamas patikinimas, kad tvarumo kriterijai įvykdyti. Kad būtų nuolat tobulinami sertifikavimo standartai, Komisija ragina savanoriškas schemas užmegzti glaudų dialogą su auditoriais.

55

Nors specialios skundų sistemos nėra, suinteresuotosios šalys turi galimybę kreiptis į Komisiją, jeigu joms kiltų abejonių dėl savanoriškų schemų veikimo. Iš tiesų biodegalų tvarumo schema yra labai techninio pobūdžio tema, kuriai nagrinėti reikalingos profesinės žinios, o iš suinteresuotųjų šalių tikimasi, jog jos žinos, kad schema yra pripažinta Komisijos.

56

AED aiškiai nustatyta, kad valstybės narės privalo priimti savanoriškų schemų pateikiamus įrodymus. Jeigu šios nuostatos laikomasi, valstybės narės gali prisidėti prie sertifikavimo procedūrų tobulinimo. Komisijos nuomone, nėra jokių kliūčių, pvz., valstybėms narėms dalyvauti sertifikavimo įstaigų priežiūroje, nes pačios sertifikavimo įstaigos nėra pripažintos Komisijos. Tačiau valstybės narės neturėtų kvestionuoti pagal savanoriškas schemas išduotų sertifikatų galiojimo.

Kalbant apie konkretų 5 langelyje minimą Lenkijos atvejį, Komisija šiuo metu tikrina minėto reikalavimo atitiktį ES teisei.

58

Šie dokumentai savanoriškoms schemoms nėra teisiškai privalomi ir yra skirti skatinti naudotis geriausia patirtimi nurodant, ko Komisija gali pareikalauti ateityje. Komisija užtikrins griežtesnių standartų taikymą, kai bus teikiami prašymai pratęsti savanoriškų schemų pripažinimą.

Komisija taip pat gali panaikinti sprendimus, jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendino priimant sprendimą lemiamais laikytų aspektų, ir jeigu buvo padaryti dideli struktūriniai tų aspektų pažeidimai.

Bendras atsakymas į 59–60 dalių pastabas.

Komisija skaidrumui skiria didžiulį dėmesį.

Į AED nustatytą skaidrumo reikalavimą atsižvelgiama specialioje svetainėje². Joje taip pat pateikta daug naudingos informacijos, kuri nėra teisiškai privaloma, pvz., informacija apie naujus renginius ir atitinkamus Komisijos dokumentus. Visą iš valstybių narių gaunamą teisiškai privalomą informaciją galima rasti šioje svetainėje ir puslapiuose, į kuriuos pateiktos nuorodos. Kaip šios svetainės dalis taip pat yra parengtas puslapis, kuriame pateikiama AED nurodyto pobūdžio informacija³.

61

2015 m. lapkričio mėn. paskelbtose atnaujintose vertinimo taisyklėse Komisija reikalauja, kad trečiųjų šalių auditoriai atliktų išsamų tikrinimą. Auditoriai turėtų turėti galimybę susipažinti su visa svarbia informacija. Jeigu ši informacija į sistemą neįtraukta, pagal schemą ji neturėtų būti pripažįstama. Auditoriai taip pat turėtų turėti galimybę susipažinti su informacija apie medžiagą, sertifikuotą pagal kitas savanoriškas schemas. Savanoriškos schemos turi skelbti veiklos vykdytojų, kurie yra arba buvo sertifikuoti pagal konkrečią schemą, pavadinimus. Taip bus padidintas skaidrumas ir pagerintas keitimasis informacija.

66

AED nuostatas, įskaitant ES biodegalų tvarumo sistemą, Lenkija į nacionalinę teisę perkėlė tik 2015 m. Todėl 2011–2014 m. AED nuostatos dar nebuvo įsigaliojusios. Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę; Komisija neturi teisinių galimybių užginčyti 2014 m. duomenis apie tvarius biodegalus.

Tačiau dabar Lenkija perkėlė AED į nacionalinę teisę. Komisija yra įsitikinusi, kad iki 2020 m. Lenkija ir kitos valstybės narės tinkamai įgyvendins AED, įskaitant naujausius jos pakeitimus. Prireikus Komisija imsis Sutartyje dėl ES veikimo nustatytų priemonių, kad užtikrintų ES teisės laikymąsi.

67

Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę. Perduodamos savo duomenis Eurostatui, Prancūzija nurodė nulinę vertę, o Lenkija – nenulinę vertę. Remiantis tuo metu Eurostato turėta informacija, visi pateikti duomenys atitiko tvirtinimo taisyklių reikalavimus (patikimumo, darnumo ir nuoseklumo). Eurostatas šalių pateiktus duomenis paskelbė be jokių pakeitimų.

72

Kovos su sukčiavimu priemonių įgyvendinimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Komisija remia valstybių narių pastangas mažinti sukčiavimo riziką ir tuo tikslu Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo komitete sudarė darbo grupę, kuri analizuos įvairius su šia sritimi susijusius aspektus ir priemones. Į šį klausimą taip pat atsižvelgta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, kurioje reikalaujama, kad valstybės narės informuotų apie įgyvendinamas kovos su sukčiavimu priemones, ir skatinamas glaudesnis nacionalinių sistemų tarpusavio bei nacionalinių sistemų ir savanoriškų schemų bendradarbiavimas.

Išvados ir rekomendacijos

74

Komisijos nuomone, savanoriškomis schemomis užtikrinama, kad sertifikuoti biodegalai atitiktų privalomus kriterijus, į kuriuos atsižvelgiant schemos pripažintos remiantis išsamiais visų sertifikuotų savanoriškų schemų vertinimais. Vis dėlto Komisija visada yra pasirengusi padėti toliau tobulinti standartus, kad dar labiau pagerintų sistemos veikimą, spręsti taikant sistemą kylančius uždavinius ir atsižvelgti į teisinio pagrindo pakeitimus.

75

AED apibrėžiami įvairūs privalomi tvarumo kriterijai, kuriuos biodegalai turi atitikti, kad už jų naudojimą būtų galima gauti paramą ir kad jie būtų įskaičiuoti į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Atliekant savanoriškų schemų vertinimus, šie privalomi tvarumo kriterijai buvo deramai įvertinti.

Į daugelį savanoriškų schemų įtraukti papildomi neprivalomi tvarumo kriterijai. Tai gali būti laikoma gerąja praktika, tačiau daroma visiškai savanoriškai. Atliekant vertinimus, nebuvo vertinama, kokiu mastu savanoriškos schemos apima ir neprivalomus kriterijus. Todėl nė viena iš savanoriškų schemų nebuvo pripažinta kaip apimanti šiuos klausimus.

Komisijos nuomone, nederėtų įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti neprivalomus tvarumo kriterijus. Jeigu įtraukti tokius kriterijus turėtų būti privaloma, teisės aktų leidėjas būtų nusprendęs juos įtraukti į privalomų kriterijų rinkinį.

Komisija toliau vertins, ar savanoriškų schemų pripažinimas turėtų apimti ir neprivalomus tvarumo aspektus. Tačiau pažymima, kad sudėtinga vertinti schemas neprivalomų kriterijų atžvilgiu, nes teisės akto tekste jie apibrėžti ne taip išsamiai kaip privalomi kriterijai. Be to, jų pripažinimas neturėtų tiesioginių teisinių pasekmių.

NŽNPK rizikai sumažinti AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, nustatytas didžiausias maistinės kilmės biodegalų kiekis (7 proc. transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekio), kuris gali būti įskaičiuotas į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Patys tvarumo kriterijai NŽNPK neapima. Todėl negalima reikalauti, kad savanoriškos schemos, kurias taikant atskirai tikrinama kiekvienos biodegalų partijos atitiktis privalomiems kriterijams, apimtų NŽNPK.

76

Kalbant apie įprastas žaliavas, atsekamumas užtikrinamas Direktyvos nuostatomis. Rekomendacijoje Komisijos tarnybos sureagavo į rinkos pokyčius, kurių visų pirma nebuvo galima numatyti tuo metu, kai buvo pripažintos savanoriškos schemos, ir paragino imtis specialių priemonių, kad būtų atsižvelgta į padidėjusią sukčiavimo riziką, visų pirma atsiradusią į tiekimo įpareigojimus įtraukus dvigubo skaičiavimo mechanizmą.

77

Komisija privalo dirbti laikydamasi teisės aktų leidėjo nustatytos sistemos reikalavimų. Taigi ji turi pripažinti, kad AED valstybės narės nėra įpareigotos tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri yra susijusi su BŽŪP GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų, nors jie yra kriterijų dalis. Komisija turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straipsnio 6 dalyje nustatytais pagrindais. Todėl būtų buvę netinkama šį elementą įtraukti į savanoriškų schemų vertinimą.

1 rekomendacija. a)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Komisija negali įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti socialinių ir ekonominių kriterijų, nes jie yra neprivalomi. Tačiau, atsižvelgiant į savanoriškų schemų sertifikavimo veiklą, jų veikimo ataskaitos turėtų būti teikiamos kartą per metus, kaip nustatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, kurioje nurodyta, kokiais klausimais savanoriškos schemos turi teikti ataskaitas (18 straipsnio 6 dalis). Šiuose teisiniuose ataskaitų teikimo reikalavimuose daugiausia dėmesio skiriama su auditu susijusiems klausimams, tačiau schema, žinoma, gali pasinaudoti galimybe įtraukti ir kitus klausimus. Komisija savo ataskaitose atsižvelgs į gautas savanoriškų schemų veikimo ataskaitas.

1 rekomendacija. b)

Komisija sutinka su šia rekomendacija, t.y. su tuo, kad reikia tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri yra susijusi su BŽŪP GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų. Tačiau AED valstybės narės nėra įpareigotos tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies reikalavimų, nors jie yra kriterijų dalis. Komisija turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straipsnio 6 dalyje nustatytais pagrindais. Įgyvendinant BŽŪP, tikrinama, kaip laikomasi BŽŪP GAAB standartų ir kitų atitinkamų direktyvų bei reglamentų reikalavimų.

1 rekomendacija. c)

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir pritaria, kad iš atliekų gaminamiems biodegalams turėtų būti taikomos specialios tikrinimo procedūros. Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų, t. y. nuo 2014 m. spalio mėn. į visus savo atliekamus vertinimus įtraukė specialių priemonių taikymą.

78

Komisija skaidrumui skiria didžiulį dėmesį ir šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų. Komisijos tarnybos paskelbė savanoriškoms schemoms skirtą rekomendaciją, kurioje raginama įgyvendinti įvairias skaidrumo priemones. Tai padaryta iš dalies siekiant užtikrinti, kad savanoriškos schemos iš anksto pasirengtų padidėjusiam skaidrumo poreikiui – į jį atsižvelgta Direktyvoje (ES) 2015/1513, dėl kurios tuo metu vyko paskutinis derybų etapas. Šių priemonių įgyvendinimas bus užtikrintas, kai bus teikiami prašymai pratęsti savanoriškų schemų pripažinimą. Šis procesas jau vykdomas.

2 rekomendacija. a)

Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad reikėtų atsižvelgti į galimus interesų konfliktus, įskaitant tuos, kurie yra susiję su atsakomybe už schemų taikymą. Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų ir savo vertinimuose pradėjo analizuoti atsakomybę už savanoriškų schemų taikymą bei jų valdymo struktūrą.

2 rekomendacija. b)

Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad savanoriškos schemos turi atitikti būtiniausius skaidrumo reikalavimus. Komisija prašo jų skelbti informaciją, labai panašią į tą, kurios siūlo reikalauti Audito Rūmai. Be to, 2017 m. balandžio mėn. Komisija pateiks savanoriškų schemų veikimo ataskaitą. Tokiomis aplinkybėmis Komisija turės galimybę įvertinti, ar reikia dar patikslinti, kokius duomenis schemos turi skelbti, ir įgyvendinimo akte pateikti savanoriškoms schemoms taikytinus audito reikalavimus.

79

Teisės aktų leidėjas apribojo Komisijai suteikiamus visų veiksmų įgyvendinimo priežiūros įgaliojimus.

AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, numatyta savanoriškų schemų veikimo priežiūros tvarka.

Savanoriškos schemos yra įpareigotos kasmet teikti Komisijai ataskaitas apie schemos veikimą.

Komisija savo ruožtu atsiskaito Europos Parlamentui ir Tarybai ir taip pat, jeigu manoma, kad to reikia, gali įgyvendinimo akte nustatyti savanoriškoms schemoms taikytinus audito reikalavimus. Tačiau priežiūra neapima patikrų vietoje, atliekamų savanoriškų schemų sertifikuotų ekonominės veiklos vykdytojų patalpose, nes pagal AED schemos taisyklių įgyvendinimą turi tikrinti trečiosios šalies auditoriai.

3 rekomendacija. a)

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

Komisija šį klausimą spręs teikdama savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, kaip numatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513. Tai, kaip ekonominės veiklos vykdytojai taiko schemos procedūras, tikrina nepriklausomi trečiųjų šalių auditoriai.

3 rekomendacija. b)

Komisija sutinka su rekomendacija, kad savanoriškos schemos turėtų turėti skundų pateikimo sistemą, ir to jau reikalauja atlikdama savo vertinimus. Tačiau Komisija mano, kad, prieš nustatant tokiai skundų pateikimo sistemai taikomus išsamius techninius reikalavimus, būtina atlikti išsamesnį vertinimą. Toks vertinimas bus atliktas teikiant savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, kaip numatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513. Pirmoji ataskaita turi būti pateikta 2017 m. balandžio mėn.

80

Komisija pritaria, kad valstybės narės turi užtikrinti perduotų duomenų kokybę.

4 rekomendacija

Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir, valstybėms narėms gaunant ekonominės veiklos vykdytojų teikiamą informaciją apie atitiktį tvarumo kriterijams, toliau su jomis bendradarbiaus, kad užtikrintų didesnį teikiamų duomenų patikimumą. Be to, kas penkerius metus valstybės narės Komisijai teikia visų perduotų duomenų kokybės ataskaitą. Tačiau nepagrįsta reikalauti papildomų įrodymų (sertifikatų ir (arba) deklaracijų) dėl vieno konkretaus statistinių duomenų rinkinio.

81

Teisės aktų leidėjas jau ėmėsi veiksmų, kad suderintų atliekų apibrėžtį AED. AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, atliekų apibrėžtis nustatyta pateikiant nuorodą į Direktyvą 2008/98/EB.

AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, iš tiesų numatyta tęstinumo išlyga, pagal kurią valstybėms narėms leidžiama iš medžiagų, kurios, kaip nustatė kompetentingos nacionalinės institucijos, yra atliekos, pagamintus ir, prieš priimant Direktyvą (ES) 2015/1513, esamuose įrenginiuose naudotus biodegalus įskaičiuoti į pažangiųjų degalų, gaminamų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, suvartojimo nacionalinį planinį rodiklį. Tačiau į atsinaujinančiosios energijos transporto sektoriuje planinį rodiklį šių degalų kiekis įskaičiuojamas nedauginant iš dviejų. Komisijos nuomone, dėl šios teisinės nuostatos iš tiesų gali susidaryti padėtis, kai tam tikrų rūšių biodegalai skirtingose valstybėse narėse bus vertinami skirtingai ir pagal AED nustatytus kriterijus bus leidžiama tai daryti.

5 rekomendacija

Komisija pritaria, kad reikia suderinti pažangiesiems biodegalams gaminti naudojamų atliekų apibrėžtį.

Teisės aktų leidėjas jau ėmėsi veiksmų, kad suderintų atliekų apibrėžtį AED. AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, atliekų apibrėžtis nustatyta pateikiant nuorodą į Direktyvą 2008/98/EB.

Rengiant atsinaujinančiosios energijos politiką po 2020 m., gali būti apsvarstyta galimybė įgyvendinti tolesnio pažangiųjų biodegalų, gaminamų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, naudojimo derinimo priemones.

1SWD(2013) 102 final; SWD(2015) 117 final.

2https://ec.europa.eu/energy/en/topics/renewable-energy.

3https://ec.europa.eu/energy/en/renewable-energy-transparency-platform.

QJ-AB-16-017-LT-E    ISSN 1977-5725

Valstybės narės privalo užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos dalis transporto sektoriuje sudarytų bent 10 % šio sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Jos gali priskirti šiam tikslui tik tokius biodegalus, kuriuos sertifikavo Komisijos pripažintos savanoriškos schemos.
Mes darome išvadą, jog dėl trūkumų, susijusių su Komisijos taikoma savanoriškų schemų pripažinimo procedūra ir tolesne jų priežiūra, ES biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema nėra visiškai patikima.
Kalbant apie 10 % transporto planinio rodiklio pasiekimą, mes nustatėme, kad statistiniai duomenys gali būti perdėti, kadangi valstybės narės galėjo pristatyti kaip tvarius tokius biodegalus, kurių tvarumas nebuvo patikrintas.