EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-5715-4 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/64153 | QJ-AB-16-022-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-5728-4 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/956809 | QJ-AB-16-022-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5706-2 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/194240 | QJ-AB-16-022-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

1. un 2. attēla izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 10.3.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 6.6.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 12.7.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 31.8.2016.

LV
2016

Nr. 21

Īpašais ziņojums

ES pirmspievienošanās
palīdzība administratīvās
spējas stiprināšanai
Rietumbalkānos:
metarevīzija

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten vadītā III apakšpalāta, kura atbild par ārējām darbībām, drošību un tiesiskumu. Revīziju vadīja ERP loceklis Istvan Szabolcs Fazakas, un revīzijas darbā piedalījās locekļa biroja atašejs Márton Baranyi, par revīzijas atbalstu un kvalitātes kontroli atbildīgie darbinieki Francis Joret un Sabine Hiernaux-Fritsch, darbuzdevuma vadītājs Dennis Wernerus un revidenti Nicola Berloco, Balazs Kaszap, Alina Milasiute, Thomas Hällström un Nikolaos Zompolas.

No kreisās uz labo: A. Milasiute, N. Berloco, I. S. Fazakas, M. Baranyi, D. Wernerus, T. Hällström.

Saturs

Abreviatūras un akronīmi

Kopsavilkums

Ievads

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

I daļa. Vai Komisija labi pārvaldīja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu Rietumbalkānos?

IPA I periodā mērķi ne vienmēr bija konkrēti un izmērāmi

Programmas un projekti balstījās uz vajadzībām, bet dažos atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti būtiski trūkumi

IPA līdzekļu apgūšanas procesu dažkārt kavēja vājā administratīvā spēja

Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus

Komisija kopumā efektīvi uzraudzīja īstenošanu un daļēji efektīvi veica turpmākus pasākumus pēc novērtējumiem

Lai gan tika konstatēti būtiski trūkumi atbalsta saņēmēju novērtējumos, Komisija efektīvi atbalstīja līdzekļu devēju koordinēšanu

II daļa. Vai Pirmspievienošanās palīdzības instruments stiprināja administratīvo spēju Rietumbalkānos?

Komisija efektīvi sasniedza plānotos tiešos rezultātus

IPA projekti tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā bija daļēji ilgtspējīgi

Politiskajā dialogā tika aplūkots administratīvās spējas jautājums

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | Galvenie notikumi ES un Rietumbalkānu valstu attiecībās
II pielikums. | IPA I valstu projektu revīzijas izlase
III pielikums. | IPA I reģionālo programmu revīzijas izlase

Komisijas atbilde

Abreviatūras un akronīmi

ANO DPR: ANO Drošības padomes rezolūcija

BIRN: Balkānu izmeklēšanas un ziņošanas tīkls

EĀDD: Eiropas Ārējās darbības dienests

ERP: Eiropas Revīzijas palāta

IDPD: indikatīvs daudzgadu plānošanas dokuments

IPA: Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA I: 2007.–2013. gads, IPA II: 2014.–2020. gads)

RIS: Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma

ROM: uz rezultātiem vērsta uzraudzība

RSP: Reģionālās sadarbības padome

RVPS: Reģionālā valsts pārvaldes skola

SAN: stabilizācijas un asociācijas nolīgums

SIGMA: atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai

ST: Starptautiskā Tiesa

Kopsavilkums

I

No 2007. līdz 2014. gadam ES finansiālā palīdzība Rietumbalkāniem no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) sasniedza 5,1 miljardu EUR. To piešķīra saskaņā ar valstu un reģionālajām programmām. Aptuveni ceturtā daļa valstu programmu finansējuma tika izmantota, lai stiprinātu administratīvo spēju tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas galvenajās jomās. Turklāt politiskais dialogs veicināja administratīvās spējas stiprināšanu visās sešās Rietumbalkānu valstīs, kas ir IPA juridiskā un finansiālā atbalsta saņēmējas.

II

Palāta novērtēja, vai Komisijas veiktā IPA pārvaldība Rietumbalkānos bija efektīva un vai tā patiešām stiprināja administratīvo spēju reģionā. Palāta galvenokārt aplūkoja 2007.–2013. gada plānošanas periodu, ņemot vērā arī jaunajā plānošanas periodā (2014.–2020. gads) notiekošās norises.

III

Šīs metarevīzijas īpatnība ir tā, ka Palāta galvenokārt novērtēja datus no iepriekšējiem īpašajiem ziņojumiem un Komisijas veiktajiem novērtējumiem. Palāta novērtēja visu IPA plānošanas procesu (I daļa) un pārbaudīja 52 valsts projektus un 3 reģionālās programmas (II daļa).

IV

Palāta secināja, ka ES pirmspievienošanās palīdzība bija kopumā efektīva un, neraugoties uz Rietumbalkānu valsts iestādēm raksturīgajiem būtiskajiem trūkumiem, IPA I daļēji stiprināja administratīvo spēju reģionā.

V

Attiecībā uz Komisijas veikto pārvaldību IPA I mērķi ne vienmēr bija konkrēti un izmērāmi. Programmas un projekti balstījās uz vajadzībām, bet dažos atbalsta saņēmēju novērtējumos tiesiskuma nozarē tika konstatēti būtiski trūkumi. IPA I līdzekļu apgūšanu kavēja vājā administratīvā spēja dažās valstīs un – decentralizētas īstenošanas gadījumā – stingrās prasības saistībā ar ES fondu pārvaldību.

VI

IPA I periodā Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus un nekontrolēja to izpildi. Lai gan Komisijas ziņojumos par tās veikto uz rezultātiem vērsto uzraudzību (ROM) tika konstatētas dažas nepilnības, IPA projektu īstenošanu Komisija uzraudzīja efektīvi. Tā arī daļēji efektīvi sekoja līdzi IPA novērtējumos ietverto secinājumu un ieteikumu izpildei. Visbeidzot, lai gan atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti būtiski trūkumi, Komisija spēja atbalstīt līdzekļu devēju koordinēšanu.

VII

Attiecībā uz administratīvo spēju Rietumbalkānos IPA parasti nodrošināja līgumā paredzētos tiešos rezultātus, un tās atbalsts tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā bija daļēji ilgtspējīgs.

VIII

Komisija pietiekami nepiemēroja nosacījumus tiesiskuma projektiem, un IPA I finansējums tādās svarīgās tiesiskuma jomās kā plašsaziņas līdzekļu brīvība, valsts prokuratūra un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību bija relatīvi neliels. Projektu ilgtspēju ietekmēja arī atbalsta saņēmēju politiskās gribas trūkums, lai veiktu iestāžu reformu, nepietiekams budžets un personāls, kā arī vāja koordinācija.

IX

Valsts pārvaldes reformas jomā Komisijai izdevās daudzu projektu tiešos rezultātus pārvērst ilgtspējīgos rezultātos. Lai gan tas nebija skaidri noteikts IPA mērķis, Komisija būtu varējusi vairāk mudināt atbalsta saņēmējus pārējās valsts pārvaldes daļās izmantot IPA kā mācību līdzekli.

X

Reģionālās sadarbības uzlabošana un administratīvās spējas stiprināšana visā reģionā ir ļoti svarīga, un Komisija to atbalsta, it īpaši ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas starpniecību. Tomēr revīzijas periodā Reģionālās sadarbības padomei nebija būtiskas ietekmes uz vietas. Attiecībā uz Reģionālo valsts pārvaldes skolu (RVPS) bija pāragri novērtēt, vai tā uzlaboja administratīvo spēju Rietumbalkānos.

XI

Rietumbalkānos notiekošā politiskā dialoga ietekme uz tiesiskumu vairākos gadījumos bija ierobežota. Tas panāca zināmu virzību attiecībā uz valsts pārvaldes reformu.

XII

Šajā ziņojumā ir sniegti vairāki konkrēti un izmērāmi ieteikumi, lai uzlabotu mērķu noteikšanu un IPA projektu izstrādi un īstenošanu Rietumbalkānos, kā arī lai veicinātu visu sešu Rietumbalkānu valstu pārvaldes iestāžu apņemšanos stiprināt savu administratīvo spēju.

Ievads

01

Kopš Horvātijas pievienošanās 2013. gadā ES Rietumbalkānu paplašināšanās politika attiecas uz sešām valstīm: Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Kosovu *, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju (sk. 1. attēlu).

1. attēls

Rietumbalkānu politiskā karte

*Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

Avots: Eiropas Komisija.

02

Pēc astoņdesmito gadu ekonomiskās un politiskās krīzes un nacionālisma ideju izplatīšanās Dienvidslāvijas robežas deviņdesmitajos gados izjuka, tā sadalījās vispirms piecās valstīs, un vairākās no tām rezultātā notika bruņoti konflikti. Vēlāk arī Melnkalne (2006. gadā) un Kosova (2008. gadā) pasludināja neatkarību. Albānijā līdz pat 1991. gadam valdīja pilnīgi izolēta komunistiskā diktatūra, un valsts pārvalde tai bija jāsāk veidot no pašiem pamatiem. Lai gan šo sešu Eiropas valstu vēsturi ir ietekmējuši nopietni etniski, politiski un ekonomiski konflikti, tās visas vieno vēlme pievienoties Eiropas Savienībai, kas ir kopīgais mērķis. Visas sešas Rietumbalkānu valstis patiešām arī ir ES kandidātvalstis vai potenciālās kandidātvalstis (sk. 1. tabulu un 1. izcēlumu).

1. tabula

Rietumbalkānu valstu statuss saistībā ar pievienošanos ES

| Kandidātvalsts statuss (kopš kura gada) | Pievienošanās sarunu statuss
Albānija | 2014 | Sarunu nav
Bosnija un Hercegovina | Potenciālā kandidātvalsts | Sarunu nav
Kosova | Potenciālā kandidātvalsts | Sarunu nav
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 2005 | Sarunu nav
Melnkalne | 2010 | Atvērtas 22 un slēgtas divas sarunu sadaļas
Serbija | 2012 | Atvērtas divas sarunu sadaļas

Avots: Eiropas Komisija.

1. izcēlums

Pievienošanās ES

Spēkā esošos ES principus, politiku, tiesību aktus, praksi, saistības un mērķus ES iestādēs bieži dēvē par acquis. Pievienošanās sarunās acquis sastāv no 35 dažādām pievienošanās sarunu sadaļām, kas Eiropas Savienībai ar katru kandidātvalsti ir jāpārrunā. Piemēram, 23. sadaļa attiecas uz tiesu sistēmu un pamattiesībām, bet 24. sadaļa – uz tiesiskumu, brīvību un drošību.

Starpvaldību konferences ir struktūras, kas pieņem lēmumus par sadaļu atvēršanu un provizorisku slēgšanu saskaņā ar Padomes apstiprināto sarunu programmu. Melnkalne un Serbija attiecīgi no 2012. un 2014. gada sāka piedalīties šādās konferencēs. Padome nepieņēma lēmumu sākt pievienošanās sarunu programmu Albānijai un bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, tāpēc starpvaldību konferences ar šīm valstīm nav uzsāktas. Potenciālajām kandidātvalstīm – Bosnijai un Hercegovinai, kā arī Kosovai – nav tiesību uzsākt pievienošanās sarunas.

03

ES mērķis šīs valstis iekļaut Eiropas Savienībā ir ES un Rietumbalkānu attiecību pamatā kopš 2000. gada (sk. I pielikumu). Kopš 2007. gada Komisija tām sniedz finansiālu palīdzību, izmantojot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA)¹, kā attiecībā uz IPA I ir parādīts 2. attēlā.

04

Katrā IPA programmā ES atbalstīja dažādas nozares, tādas kā tiesiskums², valsts pārvaldes reforma, vide, transports, lauku attīstība un sociālā attīstība. Tā atbalstīja arī visu sešu valstu, t.i., Rietumbalkānu reģiona kopumā, pārrobežu un vairāku saņēmēju programmas.

2. attēls

IPA I piešķīrumi Rietumbalkāniem (2007.–2013. gads)

Piezīme: procenti ir noapaļoti uz augšu.

Avots: Eiropas Komisija, 2015. gada 31. decembris.

05

IPA atbalsts tiesiskuma jomā saņēmējvalstīm tika sniegts ar konkrētu mērķi – visdažādākās ar sensitīviem jautājumiem saistītās valsts struktūras, tādas kā ministrijas, aģentūras, policijas spēki un tiesu iestādes, tuvināt ES pamattiesībām un acquis. IPA arī palīdzēja nodrošināt labāku valsts tiesību aktu izstrādi un pieņemšanu.

06

Ar IPA atbalstu valsts pārvaldes, tostarp publisko finanšu pārvaldības, reformai tika risināti arī tādi sensitīvi jautājumi kā uz nopelniem balstīta pieņemšana darbā un kvalitatīva apmācība par valsts pārvaldi un pilnu budžeta ciklu, kas ietver nodokļu iekasēšanu, budžeta plānošanu, iepirkumu, valsts iekšējo finanšu kontroli, ārējo revīziju un statistiku.

07

Turklāt Komisija, izstrādājot reģionālās programmas, atbalstīja pasākumus, ko īstenoja tādas reģionālās organizācijas kā Reģionālās sadarbības padome (RSP) un Reģionālā valsts pārvaldes skola (RVPS), kā arī intervences pasākumus ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas (RIS) starpniecību. Lai gan administratīvās spējas stiprināšana Rietumbalkānos nebija RIS galvenais mērķis, tā faktiski to veicināja.

08

Komisijas ikgadējos progresa ziņojumos ir novērtēti kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu panākumi ceļā uz pievienošanos ES. Konkrēti attiecībā uz Rietumbalkāniem šajos ziņojumos ir minēta korupcijas un organizētās noziedzības izplatība un trūkumi, kas attiecas uz tiesu sistēmas neatkarību³. Komisija uzrauga situāciju ikvienā valstī, organizējot uzraudzības un ekspertu apmeklējumus un politiskā dialoga sanāksmes.

09

Dokumentā “Politikas pamatnostādnes nākamajai Eiropas Komisijai” teikts, ka neviena valsts Eiropas Savienībai nepievienosies līdz 2020. gadam⁴. Tomēr, ņemot vērā šo jauno termiņu un to, ka Rietumbalkānu valstis jau tagad ir stratēģiski nozīmīgi partneri, Komisijai ir iespēja sasniegt ilgtermiņa stratēģiskos mērķus un sagatavot tās gaidāmajai uzņemšanai Eiropas Savienībā ne tikai kā atsevišķas valstis, bet arī kā reģionu, piemērojot saskaņotu procesu un koordinētu reģionālo pieeju⁵.

*Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās tiesas Atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

1Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA I) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II) (OV L 77, 15.3.2014., 11. lpp.).

2Pamattiesības, tieslietas un iekšlietas, tostarp cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību.

3Sk. progresa ziņojumus par Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Kosovu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju (2012.–2015. gads).

4Priekšsēdētāja kandidāta Žana Kloda Junkera uzruna Eiropas Parlamenta atklāšanas sesijā 2014. gada 15. jūlijā, 9. punkts.

5Sk. Padomes secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, 15356/15, 2015. gada 15. decembris.

Revīzijas tvērums un pieeja

10

Ņemot vērā iepriekšējos īpašajos ziņojumos konstatētos faktus, Palātas mērķis bija novērtēt, vai Komisija veicināja administratīvās spējas stiprināšanu Rietumbalkānu reģionā, izmantojot IPA programmu. Palāta pievērsās diviem galvenajiem jautājumiem:

a)vai Komisija labi pārvaldīja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu Rietumbalkānos?

b)Vai Pirmspievienošanās palīdzības instruments stiprināja administratīvo spēju Rietumbalkānos?

11

Revīzija aptvēra 2007.–2013. gada periodu (IPA I), ņemot vērā arī 2014.–2020. gada perioda (IPA II) pirmos posmus. Palāta koncentrējās uz divām nozarēm, kas ir būtiskas administratīvās spējas stiprināšanai Rietumbalkānos:

a)tiesiskums (pamattiesības, tieslietas un iekšlietas), īpašu uzmanību pievēršot cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību, un

b)valsts pārvaldes reforma, ietverot publisko finanšu pārvaldību.

12

Kā parādīts 2. tabulā, no tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas projektiem, kuru kopējā vērtība bija 902 miljoni EUR, Palāta pārbaudīja 52 projektus ar kopējo līgumu summu 109 miljonu EUR apmērā (12 %)⁶. No reģionālajām programmām, kuru kopējā vērtība bija 1,16 miljardi EUR, Palāta pārbaudīja trīs programmas ar kopējo līgumu summu 330 miljonu EUR apmērā (28 %)⁷.

2. tabula

IPA (2007.–2013. gads) programmas administratīvās spējas stiprināšanai Rietumbalkānos

IPA programmas administratīvās spējas stiprināšanai Rietumbalkānu valstīs | Līgumu summas | Revidēto summu īpatsvars | Revidēto projektu/programmu skaits
Kopā | Revidētās
Valstu programmas, projekti tiesiskuma jomā | 485 | 60 | 12 % | 29
Valstu programmas, projekti valsts pārvaldes reformas jomā | 417 | 49 | 12 % | 23
KOPĀ | 902 | 109 | 12 % | 52
Reģionālās programmas | 1 160 | 330 | 28 % | 3
PAVISAM KOPĀ | 2 062 | 439 | 21 % |

Piezīme: summas norādītas miljonos EUR; procenti noapaļoti uz augšu.

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem, 2015. gada 30. jūnijs.

13

Svarīgs Palātas uzdevums bija novērtēt, kas ar ES programmām un projektiem ir panākts rezultātu ziņā, kā noteikts regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai⁸.

14

Piemērojot metarevīzijas pieeju, Palāta vispirms izskatīja vairākus ERP īpašos ziņojumus un Komisijas novērtējuma ziņojumus, kas attiecas uz Rietumbalkānu reģionu (sk. 3. tabulu). Ņemot vērā metarevīzijas tvērumu un izskatītos ziņojumus, Palāta konstatēja revīzijas nepilnības, kuru novēršanai no 2015. gada marta līdz decembrim tika veikts būtisks papildu revīzijas darbs. Tas ietvēra Komisijas progresa, uzraudzības, ekspertu un sanāksmju ziņojumu pārbaudi un Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), ES delegāciju, attiecīgo Rietumbalkānu valstu pārvaldes iestāžu un RSP pārstāvju iztaujāšanu.

3. tabula

Izmantotie iepriekšējie revīzijas un novērtējuma ziņojumi

Avoti | Dokumentu atsauces
ERP ĪPAŠIE ZIŅOJUMI | 20/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana Melnkalnē: gūti panākumi, bet daudzās svarīgās jomās ir vajadzīgi labāki rezultāti”
11/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: neliela virzība sarežģītā situācijā”
19/2014 “Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”
18/2014 “EuropeAid novērtēšanas un uz rezultātiem vērstas uzraudzības sistēmas”
18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”
14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu”
12/2009 “Komisijas projektu efektivitāte tieslietu un iekšlietu jomā Rietumbalkānu valstīs”
5/2007 par Komisijas veikto CARDS programmas pārvaldību
NOVĒRTĒJUMI | IPA atbalsts cīņā pret korupciju, 2015. gada augusts
Valsts pārvaldes principi, SIGMA bāzes datu mērījumi (Albānija, Bosnija un Hercegovina, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Kosova, Melnkalne, Serbija), 2015. gada aprīlis
IPA palīdzības metanovērtējums, 2013. gada septembris
IPA palīdzības starpposma novērtējums un metanovērtējums, vairāku saņēmēju programmu novērtējums, 2013. gada jūnijs
Tiesiskums, tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos, 2013. gada februāris

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

6II pielikumā ir sniegts šo revidēto projektu pilns saraksts.

7Šīs programmas ir uzskaitītas III pielikumā.

8Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 236/2014, ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai, 12. apsvērums preambulā un 12. pants (OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.).

Apsvērumi

I daļa. Vai Komisija labi pārvaldīja Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu Rietumbalkānos?

15

Palāta novērtēja, kā Komisija pārvaldīja IPA visā tā plānošanas ciklā, pamatojoties uz šādiem revīzijas kritērijiem:

a)Vai IPA mērķi bija konkrēti un izmērāmi?

b)Vai programmas un projekti balstījās uz skaidrām vajadzībām?

c)Vai palīdzība tika faktiski izmaksāta (apgūta)?

d)Vai palīdzībai tika piemēroti stingri nosacījumi?

e)Vai īstenošana tika uzraudzīta un rezultāti efektīvi novērtēti?

f)Vai līdzekļu devēju sniegtā palīdzība tika efektīvi koordinēta?

IPA I periodā mērķi ne vienmēr bija konkrēti un izmērāmi

16

ES Finanšu regula paredz, ka visām darbības nozarēm, ko finansē no budžeta, ir jānosaka konkrēti un izmērāmi mērķi⁹. IPA regulās¹⁰ un visos Komisijas indikatīvajos daudzgadu plānošanas dokumentos (IDPD) ir uzsvērta tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas nozīme Rietumbalkānos.

Valstu programmās bieži bija izvirzīti plaši mērķi

17

IPA I periodā mērķi bija tik plaši, ka bieži vien tie nebija konkrēti un izmērāmi ar konkrētiem uzdevumiem¹¹. Tomēr attiecībā uz Melnkalni un Serbiju, kuru pievienošanās sarunas sākās attiecīgi 2012. un 2014. gadā, Komisija noteica skaidrus un izmērāmus mērķus tiesiskuma jomā, kuru nesasniegšanas gadījumā paplašināšanās sarunas varētu tikt bloķētas¹².

18

Turklāt kopš 2010. gada Komisija ir mainījusi nostāju, no atbalsta galvenokārt individuāliem projektiem pārejot uz skaidrāku un vieglāk izmērāmu nozarēm atbilstošu pieeju¹³, saskaņā ar kuru programmas un projekti skaidri iekļaujas nozaru stratēģijās. Nozaru pieeju Komisija plānoja pilnībā piemērot IPA II īstenošanas laikā¹⁴.

Reģionālajās programmās parasti bija noteikti konkrēti un izmērāmi mērķi

19

Palātas pārbaudīto reģionālo programmu mērķi parasti bija konkrēti un ietvēra izmērāmus uzdevumus. Ņemot vērā agrākos konfliktus starp Rietumbalkānu valstīm, reģionālajās programmās parasti bija noteikts skaidrs reģionālās integrācijas mērķis, kas atbilda IPA mērķiem par atbalstu pēckonfliktu samierināšanas, paļāvības veicināšanas un atjaunošanas pasākumiem¹⁵ (sk. 2. izcēlumu).

2. izcēlums

Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma (RIS)

RIS bija skaidri vērsta uz finansiālās un tehniskās palīdzības sniegšanu stratēģiskajiem ieguldījumiem, un tās mērķi bija izmērāmi ar skaidriem rādītājiem (piemēram, projektu pieteikumu skaits, izmaksātā tehniskā palīdzība, piešķirtais finansējums)¹⁶.

Programmas un projekti balstījās uz vajadzībām, bet dažos atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti būtiski trūkumi

20

IPA I plānošanas periodā Komisija sagatavoja plānošanas dokumentus (IDPD), kuros bija norādītas IPA atbalsta galvenās jomas. Valstu pārvaldes iestādes, vai nu pēc savas iniciatīvas, vai arī Komisijas mudinātas, sagatavoja savus vajadzību novērtējumus.

Vajadzību novērtējumi Komisijas līmenī

21

IDPD parasti tika balstīti uz prioritātēm, kas noteiktas progresa ziņojumos un pievienošanās partnerībās. To pamatā nebija saņēmējvalstu pamatscenāriji attiecībā uz administratīvās spējas novērtēšanu dažādās jomās (piemēram, tiesiskuma jomā), un tajos arī netika ņemta vērā valstu faktiskā politiskā griba veikt reformu. Projektu līmenī pārbaudītie projekti skaidri balstījās uz vajadzībām, kuras noteikusi un ar saņēmējvalstīm saskaņojusi Komisija.

22

IPA II plānošanas periodā valstu līmenī indikatīvie stratēģijas dokumenti (2014.–2020. gads) aizstāja IPA I plānošanas dokumentus. Tajos lielāka uzmanība tika pievērsta atbalsta saņēmēju spējai politiskā līmenī apņemties veikt nozares reformu un pārvaldīt IPA finansējumu.

Vajadzību novērtējumi atbalsta saņēmēju līmenī

23

Lai gan visām Rietumbalkānu valstīm bija visaptveroša valsts stratēģija ar vajadzību novērtējumu valsts pārvaldes reformas jomā, tiesiskuma jomā tās nebija Albānijai un Kosovai. Bosnijas un Hercegovinas tiesu sistēmas reformu stratēģija tika pieņemta ļoti vēlu (sk. 3. izcēlumu).

3. izcēlums

Bosnijas un Hercegovinas 2014.–2018. gada stratēģija attiecībā uz tiesu sistēmas reformu

Šīs stratēģijas pieņemšana bija ietverta ES politikas dialogā ar valsts pārvaldes iestādēm, it īpaši risinot strukturētu dialogu par tiesiskumu. Tiesu sistēmas reformas stratēģiju pieņēma tikai 2015. gadā, jo to aizkavēja politiskās domstarpības starp Bosnijas un Hercegovinas pārvaldes iestādēm. It īpaši Serbu Republika (sk. 3. attēlu) sistemātiski apstrīdēja vajadzības, kuras saskaņā ar IPA bija novērtējusi Komisija. Tas mazināja valsts vajadzību novērtējumu nozīmi, it īpaši attiecībā uz tiem projektiem, kuru mērķis bija veicināt korupcijas novēršanas darbību koordināciju starp policijas struktūrām un vietējām valsts sektora iestādēm.

3. attēls

Bosnijas un Hercegovinas politiskā karte

Avots: Eurostat.

IPA līdzekļu apgūšanas procesu dažkārt kavēja vājā administratīvā spēja

24

Dažās Rietumbalkānu valstīs bija grūti izmaksāt saskaņā ar IPA I noslēgto līgumu summas (sk. 4. attēlu) – galvenokārt vājās administratīvās spējas dēļ.

4. attēls

Līdzekļu apgūšana, kas izteikta procentos no piešķīrumiem, par kuriem vēl jānoslēdz līgumi, un procentos no līgumu summām, kas vēl jāsamaksā, IPA I (2007.–2013. gads)

Avots: ERP aprēķins, pamatojoties uz Komisijas datiem, 2015. gada 31. decembris.

25

Pamatojoties uz dažādu IPA funkcionālo struktūru pārbaudi Rietumbalkānos, to var daļēji izskaidrot ar faktu, ka būtiskas IPA pārvaldības daļas Komisija decentralizēja valstu iestādēm¹⁷. Kā Palāta novēroja bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Serbijā (sk. 4. izcēlumu), kā arī Albānijā, tam bija vajadzīgs mācību periods un prasīgāka pārvaldības struktūra¹⁸.

4. izcēlums

Decentralizēta pārvaldība saskaņā ar IPA I: gūtā pieredze

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Komisijas decentralizētā pārvaldība atbilst Finanšu regulai¹⁹ un IPA I regulām, taču šajās regulās nav izvirzīta prasība novērtēt, vai valsts iestādes ir gatavas pārvaldīt tik apjomīgus un sarežģītus decentralizējamos līdzekļus²⁰. Pēc decentralizācijas valsts pārvaldei bija ļoti jānopūlas, lai ievērotu termiņus un iesniegtu pienācīgas kvalitātes līguma dokumentus. Daudzos gadījumos šo sarežģījumu dēļ tika zaudēti projekti, kas bija paredzēti svarīgu reformu finansēšanai, un ir sagaidāmi turpmāki zaudējumi²¹.

Serbija

Revīzijas iestādes un IPA projektu pārvaldības funkcionālās struktūras izveidi ietekmēja ilglaicīgie un būtiskie trūkumi, kas tika konstatēti Komisijas veiktajās revīzijās. Decentralizētā pārvaldība nebija saistīta ar iepriekšēju visaptverošu publisko finanšu pārvaldības novērtējumu valsts līmenī²², bet tās pamatā bija tikai Serbijas IPA struktūru atbilstība Finanšu regulā noteiktajām iekšējās kontroles prasībām²³.

26

IPA II periodā (2014.–2020. gads) lielāka uzmanība tiek pievērsta valstu publisko finanšu pārvaldības sistēmām kopumā. Tomēr, ņemot vērā kavēšanos jaunā IPA tiesiskā regulējuma un procedūru ieviešanā, IPA II programmas tika pieņemtas tikai 2014. gada pašās beigās. Līgumu slēgšanu un maksājumu veikšanu vēl vairāk aizkavēja saņēmējvalstu ratifikācijas procedūras. Tāpēc revīzijas laikā bija pāragri sniegt komentārus par līgumos paredzētajām un izmaksātajām summām saskaņā ar IPA II.

Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus

27

Vairākās paplašināšanās stratēģijās pēc kārtas Komisija pieminēja “stingrus nosacījumus”²⁴, šo terminu īpaši nedefinējot. Nosacījumu princips paredz konkrētu nosacījumu izvirzīšanu pirms līguma noslēgšanas vai maksājuma veikšanas politiskā, programmas vai projekta līmenī. Ja atbalsta saņēmējs šiem iepriekš noteiktajiem nosacījumiem neatbilst, Komisija var veikt tādus pasākumus kā maksājumu apturēšana visai programmai, turpmākās palīdzības samazināšana vai projekta atcelšana.

28

Programmas līmenī stingrus nosacījumus Komisija piemēroja tikai ļoti nedaudzos gadījumos, proti, Bosnijā un Hercegovinā (sk. 5. izcēlumu) un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā²⁵.

5. izcēlums

Stingri nosacījumi tiesiskuma jomā programmu līmenī Bosnijā un Hercegovinā

2013. gadā ES integrācijas process Bosnijā un Hercegovinā tika apturēts. Šķita, ka valsts politiskie pārstāvji nespēj vai nevēlas panākt vienprātību, kas vajadzīga pirmspievienošanās procesa turpmākai virzībai. To apliecināja gadījums, kad valstij pietrūka spējas vai politiskās gribas izpildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu²⁶. Tāpēc Komisija piemēroja nosacījumus, samazinot 2013. gada IPA I piešķīrumu par 45 miljoniem EUR un nosakot turpmākus piešķīrumu samazinājumus IPA II periodā²⁷. Kad Bosnija un Hercegovina nepieņēma jauno vispārējo tiesu sistēmas reformas stratēģiju, ko bija apstiprinājušas visas četras konstitucionālās vienības, tostarp Serbu Republika (sk. karti 3. attēlā), Komisija apturēja budžeta atbalstu tiesiskuma jomā.

29

Projektu līmenī Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus, kā parādīts 6. izcēlumā sniegtajos piemēros. Lai gan ERP 2011. gadā bija ieteikusi lielāku uzmanību veltīt tam, lai nodrošinātu, ka projektu priekšlikumi citās pirmspievienošanās valstīs ir īstenošanai pietiekami rūpīgi izstrādāti²⁸, Komisija ne vienmēr to nodrošināja. Tas ietekmēja projektu izpildi vairākās valstīs²⁹.

6. izcēlums

Stingru nosacījumu nepiemērošana IPA I periodā

Albānija

Septiņiem no 15 revidētajiem projektiem Komisija līgumu slēgšanas posmā³⁰ un pirms maksājumu veikšanas nenoteica stingrus nosacījumus. Tas attiecas ne tikai uz projektiem, kuru mērķi bija sarežģīti (piemēram, korupcijas novēršanas pasākumu stiprināšana), bet arī uz tiem, kuru sasniedzamie rezultāti bija samērā vienkārši, tādiem kā Tirānas Tiesu pils projekts (sk. II pielikumu, 10. projekts). Šim projektam vajadzīgās atļaujas nebija sagādātas, un iespējamie pārkāpumi saistībā ar zemes īpašumtiesībām radīja vēl vairāk grūtību. Pēc 4,5 gadus ilgām sarunām ar Tieslietu ministriju Komisija projektu atcēla un daļu finansējuma piešķīra citiem pasākumiem, kas nebija saistīti ar tiesiskuma jomu.

Serbija

Komisija nepievērsa pietiekamu uzmanību nosacījumiem, projektu izstrādes secībai un juridiskajai nekonsekvencei. Tas bieži apdraudēja projektu raitu un savlaicīgu īstenošanu³¹. Pēc 2012. gada projektu priekšlikumi dažkārt tika atlikti vai tika samazināts to apjoms, jo nebija sagādātas atļaujas vai veikta vajadzīgā priekšizpēte.

Komisija kopumā efektīvi uzraudzīja īstenošanu un daļēji efektīvi veica turpmākus pasākumus pēc novērtējumiem

30

Komisija uzraudzīja nozaru reformas un projektu īstenošanu gan tieši, gan ar visu sešu ES delegāciju Rietumbalkānos starpniecību. Uzraudzība augstākajā līmenī notika apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmēs, ko rīkoja divreiz gadā, bet biežāk to veica nozaru uzraudzības komitejās. ES delegācijas uzraudzīja īstenošanu arī uz vietas.

31

Sava novērtēšanas cikla ietvaros Komisija veica nozaru un tematiskos novērtējumus. Tos nedrīkst jaukt ar ikgadējiem progresa ziņojumiem par kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm – tie ir Komisijas oficiālie šo valstu politiskie novērtējumi.

Komisija kopumā efektīvi uzraudzīja īstenošanu

32

ES delegācijas IPA projektus abās nozarēs uzraudzīja efektīvi:

a)veicot likumības un pareizības pārbaudes, kuru pamatā bija vadības un informācijas sistēmas;

b)organizējot koordinācijas sanāksmes, kurās piedalījās līgumslēdzēji un pārvaldes iestādes, kas saņēma atbalstu, ietverot apmeklējumus uz vietas;

c)sagatavojot ikgadējos pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja (PDK) ziņojumus;

d)rīkojot apvienotās uzraudzības komitejas un nozaru uzraudzības komiteju sanāksmes;

e)attiecībā uz riskantākiem projektiem – ik ceturksni sagatavojot iekšējās uzraudzības tabulas.

33

Komisija efektīvi uzraudzīja IPA īstenošanu un rezultātu sasniegšanu³². Papildus iepriekš minētajiem uzraudzības līdzekļiem, uz rezultātiem vērstas uzraudzības (ROM) ziņojumos ir piemērota Komisijas standarta metodika un vairumā gadījumu uzraudzīti notiekošo projektu rezultāti. Tomēr ROM pieejai bija trīs būtiski trūkumi.

34

Pirmkārt, tā kā ievērojams skaits Palātas novērtēto IPA projektu ietvēra līgumus, kuru vērtība bija mazāka par vienu miljonu EUR, tie nesasniedza ROM ziņojumiem noteikto robežvērtību. Tāpēc ne visiem politiski sensitīviem projektiem tika veikta uz rezultātiem vērsta uzraudzība. Otrkārt, nevienā no novērtētajiem ziņojumiem netika pārbaudīta atbilstība nosacījumiem. Treškārt, ex post projektu uzraudzības³³ trūkums nozīmēja to, ka projektu ilgtspēju nebija iespējams novērtēt.

Komisija daļēji efektīvi veica turpmākus pasākumus pēc novērtējumiem

35

Komisija veica visaptverošu starpnozaru novērtējumu par IPA palīdzību Rietumbalkānos tiesiskuma jomā, kā arī divus IPA projektu tematiskos novērtējumus attiecīgi tiesiskuma un cīņas pret korupciju jomā³⁴. Ciešā sadarbībā ar Eiropas Padomi un Venēcijas komisiju³⁵ Komisija finansēja daudzus ekspertu apmeklējumu ziņojumus par tiesu sistēmu, kuros cita starpā bija norādīts, ka veiksmīgu kriminālās notiesāšanas gadījumu vēl pagaidām nav.

36

Tomēr Komisija neizmantoja savus novērtējumus vai ekspertu apmeklējumu ziņojumus, lai vairāk izmantotu nosacījumus. Attiecībā uz projektiem tiesiskuma jomā tā nekoriģēja ROM ziņojumu rādītājus, kas bija vairāk vērsti uz notiekošo projektu tiešo rezultātu rādītājiem. Arī Komisija norādīja, ka nekādi papildu pasākumi attiecībā uz IPA projektiem tiesiskuma jomā bieži vien netika veikti.

37

Attiecībā uz valsts pārvaldes reformu Komisija neveica visaptverošu IPA atbalsta novērtējumu, bet tā novērtēja atsevišķus IPA projektus šajā jomā.

Lai gan tika konstatēti būtiski trūkumi atbalsta saņēmēju novērtējumos, Komisija efektīvi atbalstīja līdzekļu devēju koordinēšanu

38

Valsts vadītu līdzekļu devēju princips ir izklāstīts Parīzes deklarācijā par palīdzības efektivitāti (2005. gads)³⁶. Saskaņā ar šo principu, kuru piemēro arī IPA finansējumam, ikvienai saņēmējvalstij ir jāizvirza reāli mērķi nedaudzās nozarēs un jāizvairās no līdzekļu devēju sniegtā atbalsta pārklāšanās. Visā reģionā Komisija efektīvi atbalstīja saņēmējvalstis, kas pildīja savu pienākumu vadīt līdzekļu devēju koordinēšanu.

Līdzekļu devēju koordinēšana reģionālā līmenī

39

Gan Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu (RIS), gan arī Reģionālās sadarbības padomi (RSP) finansēja no IPA reģionālajām programmām. Viens no to mērķiem bija uzlabot līdzekļu devēju koordinēšanu starp Rietumbalkānu valstīm (sk. 7. izcēlumu).

7. izcēlums

Reģionālā līdzekļu devēju koordinēšana Rietumbalkānos

RIS

Saistībā ar RIS infrastruktūras projektiem vienotā infrastruktūras projektu iestrādne, ko 2015. gada decembrī iesniedza visas Rietumbalkānu valstis, atviegloja projektu novērtēšanas un atlases procesu.

RSP

Viens no RSP mērķiem bija “reģionālās perspektīvas” nodrošināšana līdzekļu devēju sniegtajai palīdzībai³⁷. Izņemot vienu sanāksmi 2015. gadā, Rietumbalkānu valstis neizmantoja RSP līdzekļu devēju koordinēšanas mērķiem.

Līdzekļu devēju koordinēšana atbalsta saņēmēju līmenī

40

Līdzekļu devēju koordinēšana saņēmējvalstī bija efektīva Serbijā, daļēji efektīva bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Melnkalnē un neefektīva Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā (sk. 8. izcēlumu). Tas bija saistīts ar vadības un administratīvo spēju trūkumu par līdzekļu devēju koordinēšanu atbildīgajās valsts struktūrās. Tomēr Palāta konstatēja, ka Komisija atbalsta saņēmējus atbalstīja, lai tie zināmā mērā nodrošinātu līdzekļu devēju koordinēšanu.

8. izcēlums

Neefektīva līdzekļu devēju koordinēšana atbalsta saņēmēju līmenī

Albānija

Palāta pārbaudīja līdzekļu devēju darbību Attīstības plānošanas, finansēšanas un ārvalstu palīdzības departamentā. Tam nebija skaidras organizatoriskās struktūras, trūka darbinieku un nebija līdzekļu devēju datubāzes. Tā kā līdzekļu devēju nozares darba grupas kopš 2013. gada vairs aktīvi nedarbojās, efektīvu papildināmību un darba dalīšanu starp līdzekļu devējiem nodrošināja Komisijas vadītais līdzekļu devēju tehniskais sekretariāts. Iztaujājot līdzekļu devēju kopienu (ASV, Itālija, Francija), tika konstatēts, ka lielāko uzslavu par saviem centieniem pelnījusi ES delegācija Tirānā.

Kosova

Efektīvi līdzekļu devēju koordinācijas mehānismi līdz 2011. gada beigām vēl nedarbojās, un, lai gan kopš tā laika tiek īstenotas dažādas iniciatīvas ar mērķi koordinēt līdzekļu devējus atsevišķās nozarēs, ES un citi starptautiskie līdzekļu devēji aicina Kosovas iestādes uzņemties aktīvāku lomu, vadot līdzekļu devēju koordinēšanu un turpinot to tehniskā līmenī³⁸. Tas ir apstiprināts Komisijas jaunākajos iekšējos dokumentos.

II daļa. Vai Pirmspievienošanās palīdzības instruments stiprināja administratīvo spēju Rietumbalkānos?

41

Kopš 2007. gada IPA ir vienīgais ES finansēšanas instruments, kas izveidots, lai stiprinātu administratīvo spēju Rietumbalkānos. Gan tiesiskuma jomā, gan valsts pārvaldes reformas jomā Palāta novērtēja, vai

a)Komisija bija efektīvi sasniegusi plānotos tiešos rezultātus;

b)IPA rezultāti, kas pārsniedz tiešos rezultātus, bija ilgtspējīgi;

c)politiskais dialogs bija efektīvi vērsts uz administratīvās spējas stiprināšanu.

Komisija efektīvi sasniedza plānotos tiešos rezultātus

42

Abās nozarēs pārbaudītie projekti, kas tika īstenoti saskaņā ar valstu un reģionālajām programmām, sasniedza līgumā paredzētos tiešos rezultātus³⁹. Piemēram, Fieras cietuma būvniecība Albānijā un Bosnijas un Hercegovinas Augstākās tiesnešu un prokuroru padomes informācijas tehnoloģijas sistēmas izveide tika pabeigta laikā un saskaņā ar līguma specifikācijām (sk. 1. un 2. fotoattēlu).

1. fotoattēls

Pabeigtās cietuma kameras, cietuma būvniecības projekts Fierā, Albānijā

© Eriton Hasaj, 2014. gads.

Avots: Eiropas Komisija (7. starpposma un galīgais ziņojums, 33. lpp.).

2. fotoattēls

Informācijas tehnoloģijas projekts Augstākajā tiesnešu un prokuroru padomē, kas uzrauga Bosnijas un Hercegovinas tiesnešus no Sarajevas

© Bosnijas un Hercegovinas Augstākā tiesnešu un prokuroru padome (HJPC BiH).

Avots: Eiropas Komisija (projekta aprakstošais galīgais ziņojums, 23. lpp.).

IPA projekti tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā bija daļēji ilgtspējīgi

Projekti tiesiskuma jomā bija daļēji ilgtspējīgi

43

Komisijai tikai daļēji izdevās projektu tiešos rezultātus pārvērst ilgtspējīgos rezultātos dažādās tiesiskuma nozares jomās, kuras atbalstīja IPA (piemēram, tiesībaizsardzība, valsts prokuratūra, tiesas, korupcijas novēršanas aģentūras). No visiem 29 tiesiskuma nozares projektiem, kas ietverti valstu projektu revīzijas izlasē, 15 projekti nebija ilgtspējīgi⁴⁰. Iemesli tam, kāpēc rezultāti nebija ilgtspējīgi, tika bieži konstatēti saņēmējvalsts līmenī un ietvēra nepietiekamu budžetu un personālu, vāju koordināciju un politiskās gribas trūkumu, lai veiktu iestāžu reformu un turpmākus pasākumus.

44

Šiem 15 projektiem Komisija pirms līgumu apstiprināšanas nepiemēroja pietiekami būtiskus nosacījumus. IPA līgumi varēja ietvert nosacījumu, ka tiesu reformas jomā ir jāievieš labāki aizsardzības pasākumi. Pretējā gadījumā ikgadējo IPA piešķīrumu maksājums varētu tikt apturēts līdz turpmākam paziņojumam.

45

Reģionālā līmenī RSP stratēģija “Dienvidaustrumeiropa 2020” skaidri ietvēra tiesiskumu un cīņu pret korupciju⁴¹. Lai gan RSP bija ļoti atkarīga no IPA finansējuma⁴², revidētajā periodā attiecībā uz tiesiskuma jomu Palāta nenovēroja nekādu būtisku šīs starptautiskās Rietumbalkānu valstu organizācijas darbību.

IPA I ietekme uz cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību bija ierobežota

46

Kopš 1995. gada organizācija “Transparency International” pasaules valstis sarindo pēc korupcijas uztveres indeksa⁴³ – jo augstāka vieta, jo augstāks korupcijas uztveres līmenis. 5. attēlā ir parādītas visu sešu Rietumbalkānu valstu vietas indeksā pēdējos sešos gados, kas atbilst IPA I īstenošanas perioda beigu daļai un laikposmam pēc tās.

5. attēls

Rietumbalkānu valstu vietas korupcijas uztveres indeksā

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Transparency International korupcijas uztveres indeksu (2010.–2015. gads).

47

Korupcijas uztveres indeksā 2015. gadā Albānija un Kosova ierindojās attiecīgi 88. un 103. vietā, tādējādi līdzinoties Ēģiptei un Etiopijai. Pārējās četras Rietumbalkānu valstis no 2010. līdz 2015. gadam šajā indeksā tika ierindotas starp 60. un 80. vietu.

48

Ikgadējos progresa ziņojumos, aptaujās un divos tematiskajos novērtējumos bija norādīts: Komisija ir informēta par to, ka politiskā iejaukšanās tiesu iestāžu darbā Rietumbalkānos ir plaši izplatīta, tāpat kā augsta līmeņa korupcija un organizētā noziedzība⁴⁴ (sk. 9. izcēlumu). Tomēr Melnkalnē un Serbijā – abās valstīs, ar kurām ES bija atvērusi pievienošanās sarunas⁴⁵, – sagatavotības līmenis tiesu sistēmas reformai bija augstāks nekā pārējās četrās valstīs.

Box 9

Politiskā iejaukšanās, augsta līmeņa korupcija un organizētā noziedzība Rietumbalkānos

Albānija

Tiesnešu un prokuroru pilnīga neatkarība un atbildība netika garantēta. Ņemot vērā lēno tiesvedību un tiesas lēmumus, kas ne vienmēr tika izpildīti, notiesājošu galīgo spriedumu skaits, kuru rezultātā tika efektīvi likvidētas noziedzīgas organizācijas, bija niecīgs⁴⁶.

Bosnija un Hercegovina

Politiskā apņemšanās neīstenojās veiksmīgu notiesāšanas gadījumu veidā⁴⁷. Piemēram, RSP 2015. gada aptaujā 90 % respondentu Bosnijā un Hercegovinā nepiekrita apgalvojumam, ka valdība efektīvi cīnās pret korupciju.

Kosova

Apstrīdēti lēmumi par iecelšanu amatā, neskaidri uzdevumi un pastāvīgs valsts finansējuma trūkums apgrūtināja galveno tiesiskuma iestāžu darbu Kosovā. Augsta līmeņa korupcijas gadījumi tika izmeklēti reti, un šajās lietās netika pieņemti notiesājoši galīgie spriedumi. Turklāt Kosovas iedzīvotāju iesaistīšanās organizētajā noziedzībā reģiona mērogā apdraudēja etnisko grupu attiecību stabilitāti reģionā⁴⁸.

49

Uzraudzības vajadzībām Komisija ikvienai saņēmējvalstij lūdza sagatavot sasniegumu tabulas, kurās norādīti efektīvas izmeklēšanas un apsūdzības gadījumi un notiesājoši galīgie spriedumi tiesas lietās, kas saistītas ar augsta līmeņa korupciju un organizēto noziedzību. Atkarībā no valsts šajās tabulās bija ietverti vai nu daži (Serbija) vai neviens (Kosova) augsta līmeņa korupcijas un organizētās noziedzības gadījums, un tas patiešām norāda uz politiskās gribas trūkumu.

50

Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju politiskās gribas trūkums bieži vien atspoguļojās nepietiekamos finanšu un cilvēkresursos, kas piešķirti attiecīgajām iestādēm, ierobežojot to centienus un IPA I apgūšanas spēju. Abi piemēri, kas sniegti 10. izcēlumā, parāda, ka IPA I projektu ietekme uz cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību bija ierobežota.

10. izcēlums

IPA I projektu rezultāti cīņā pret korupciju

Projekts pret korupciju – Albānija

Projekta “Pret korupciju Albānijā” mērķis bija atbalstīt Albānijas valdību korupcijas novēršanas stratēģijas (2007.–2013. gads) īstenošanā. Tam ne tikai neizdevās sasniegt izmērāmus mērķus – projekta ilgtspēju ietekmēja arī tas, ka valsts korupcijas novēršanas koordinators nebija neatkarīgs un koordinēja politikas īstenošanu valsts un vietējā līmenī bez pienācīgiem līdzekļiem un personāla.

Valsts komisija korupcijas novēršanai – bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Šā projekta mērķis bija stiprināt par korupcijas novēršanu atbildīgās galvenās struktūras darbu. Tomēr netika ņemts vērā fakts, ka Valsts komisija korupcijas novēršanai (VKKN) nespēj efektīvi īstenot savas pilnvaras, jo šajā jomā trūkst valsts iestāžu apņēmības rīkoties, turklāt VKKN neatkarība attiecībā uz augstākā līmeņa vadību ir ierobežota, un tai arī nav pietiekamu resursu⁴⁹.

Svarīgās tiesiskuma jomās Komisija par maz izmantoja IPA finansējumu

51

Brīvi plašsaziņas līdzekļi un spēcīga pilsoniskā sabiedrība ir galvenie dzinējspēki sabiedrības informētības veicināšanai par korupciju un organizēto noziedzību⁵⁰; tie bieži mudina korupcijas novēršanas aģentūras un valsts prokuratūru rīkoties. Tās savukārt tieši veicina sasniegumus efektīvas izmeklēšanas un apsūdzības īstenošanā un notiesājošu galīgo spriedumu pieņemšanā augsta līmeņa korupcijas un organizētās noziedzības lietās. Ņemot vērā situāciju Rietumbalkānos tiesiskuma jomā, vispārējās problēmas – tiesu iestāžu neatkarības trūkums un neefektīvā cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (sk. 46.–50. punktu) –, kā arī Komisijas viedoklis par plašsaziņas līdzekļu, pilsoniskās sabiedrības, korupcijas novēršanas aģentūru un valsts prokuratūras nozīmi⁵¹ bija pietiekams pamats ilgstošam atbalstam šajās svarīgajās jomās.

52

Tomēr IPA I periodā Komisija piešķīra relatīvi nelielu finansējumu plašsaziņas līdzekļu brīvībai un pilsoniskajai sabiedrībai Rietumbalkānos (0,5 % no kopējā piešķīruma)⁵². Piemēram, saistībā ar cīņu pret korupciju Albānija nesaņēma valsts piešķīrumu plašsaziņas līdzekļu brīvībai un pilsoniskajai sabiedrībai. Arī Komisija piešķīra pārāk mazu finansējumu cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību (2 %) un valsts prokuratūras pakalpojumu atbalstam (1 %).

Projekti valsts pārvaldes reformas jomā bija kopumā ilgtspējīgi

53

Administratīvās spējas veidošana un uzturēšana bija īpaši sarežģīts uzdevums – galvenokārt sakarā ar plaši izplatīto korupciju un pastāvīgo politisko iejaukšanos civildienesta personāla darbā pieņemšanas procesā un karjeras vadībā. Tas radīja lielu personāla mainību un kvalificētu darbinieku trūkumu valsts iestādēs⁵³. Šajā kontekstā Komisijai izdevās daudzu projektu tiešos rezultātus pārvērst ilgtspējīgos rezultātos, kas tika sasniegti ar IPA I atbalstu (piemēram, civildienesta reforma, muita, publiskais iepirkums, valsts iekšējā finanšu kontrole, revīzija).

54

No 23 projektiem, kas ietverti valstu projektu revīzijas izlasē, 14 projekti bija ilgtspējīgi⁵⁴. Pārējie projekti nebija ilgtspējīgi galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā nepietiekams budžets un personāls, vāja koordinācija un – pats svarīgākais – atbalsta saņēmēja politiskās gribas trūkums, lai veiktu un turpinātu iestāžu reformu. Dažos gadījumos pirms līgumu apstiprināšanas Komisija varēja iepriekš noteikt papildu nosacījumus attiecībā uz tiesību aktiem un projektu darba uzdevumiem, tomēr to nedarīja (sk. 11. izcēlumu).

11. izcēlums

IPA un valsts pārvaldes reforma

Bosnija un Hercegovina

Budžets šajā valstī tika pieņemts vēlu, un budžetu koordinācija un plānošana joprojām bija neapmierinoša⁵⁵. Turklāt valsts līmenī tās administratīvajām vienībām un Brčko apgabalam bija savs budžets un tiesību akti civildienesta un pārvaldes jomā, un valsts pārvalde joprojām bija sadrumstalota. Tas mazināja valsts mēroga administratīvās koordinācijas projekta un valsts finanšu statistikas projekta ilgtspēju.

55

Attiecībā uz reģionālajām programmām (sk. III pielikumu) RIS tika veidota kā infrastruktūras projektu apvienošanas instruments Rietumbalkānos⁵⁶. No 2008. līdz 2014. gadam tika noslēgti līgumi par projektu aizdevumiem 2,8 miljardu EUR apmērā salīdzinājumā ar 305 miljoniem EUR ES finansējuma⁵⁷. RIS bija labs instruments tam, lai uzlabotu līdzekļu devēju koordinēšanu un sniegtu tehnisku atbalstu valsts iestādēm, kas atbild par infrastruktūru (piemēram, par projektu iestrādņu un finanšu dokumentācijas sagatavošanu), tādējādi stiprinot atbalsta saņēmēja administratīvo spēju. Palāta aplūkoja tipisku RIS projekta piemēru (sk. 12. izcēlumu).

12. izcēlums

Jonijas jūras un Adrijas jūras cauruļvada projekts

Šis 3,5 miljonus EUR vērtais reģionālais projekts, ko finansēja Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, ietvēra tehnisko palīdzību priekšizpētes veikšanai par gāzes starpsavienojuma cauruļvadu no Albānijas līdz Horvātijai. Projekta uzdevums (tehniskais ziņojums) tika pabeigts laikā, sniedzot tehniskās zināšanas Albānijas Enerģētikas un rūpniecības ministrijai. Tās izmantos gāzes cauruļvada ģenerālplānā un turpmākajā būvniecībā.

56

Reģionālā valsts pārvaldes skola (RVPS), ko pārvalda visas sešas Rietumbalkānu valstis, ir starptautiska organizācija, kas atrodas Daņilovgradā, Melnkalnē. Tā saņēma 2,4 miljonus EUR IPA finansējuma tehniskajai palīdzībai, aprīkojumam un mēbelēm un ikgadējo piešķīrumu 1,2 miljonu EUR apmērā kā IPA finansējumu tās pamatdarbības atbalstam⁵⁸.

57

Lai gan RVPS mērķis bija veicināt efektīvu un profesionālu valsts pārvaldi Rietumbalkānu valstīs, šo valstu ierēdņi RVPS mācību piedāvājumu izmantoja maz⁵⁹, un tas nebija samērojams ar IPA un valstu līdzekļu apjomu, kas gandrīz desmit gadu laikā tika ieguldīti RVPS⁶⁰. Komisija izteica priekšlikumus, kā uzlabot RVPS rezultātus, tostarp iesakot nodrošināt koordināciju starp IPA palīdzību reģionam un valstij⁶¹. Lai gan revīzijas laikā šie priekšlikumi tika ņemti vērā, bija pāragri novērtēt, vai RVPS faktiski uzlaboja administratīvo spēju Rietumbalkānos.

Komisija būtu varējusi mudināt atbalsta saņēmējus izmantot IPA kā mācību līdzekli

58

Palāta konstatēja, ka Komisijas pieeja IPA I galvenokārt koncentrējās tikai uz tām IPA struktūrām, kas bija īpaši izveidotas IPA līdzekļu pārvaldības vajadzībām⁶². Komisija būtu varējusi arī aktīvi mudināt valstu iestādes izmantot šajās IPA struktūrās izveidoto labo praksi kā mācību līdzekli, lai stiprinātu citas valsts pārvaldes daļas ārpus šīm struktūrām⁶³, lai gan tas nebija konkrēts IPA mērķis. Tomēr Komisija to nedarīja, tāpēc IPA ieguldījums administratīvās spējas stiprināšanā joprojām attiecās tikai uz struktūrām, kas bija cieši saistītas ar IPA valsts pārvaldes reformu. 13. un 14. izcēlumā ir sniegti divi spilgti piemēri situācijai, kad atbalsta saņēmēji nepiemēroja labu praksi, ko varēja apgūt no IPA.

13. izcēlums

Projekts “Skopje 2014”, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

2010. gadā to izziņoja kā 80 miljonu EUR vērtu projektu. Tomēr 2015. gadā kopējās paredzamās izmaksas šo summu septiņas reizes pārsniedza, sasniedzot 560 miljonus EUR. Šis apjomīgais pilsētvides projekts valsts galvaspilsētā ietvēra ēku būvniecību un pieminekļu uzstādīšanu (sk. 3. fotoattēlu). Tas nesaņēma IPA finansējumu. Šajā projektā netika ievēroti ES publiskā iepirkuma noteikumi, konkursa procedūra nebija pārredzama (piemēram, tika samaksāts honorārs par mākslas darbiem, kas pirms konkursa nebija norādīti), un iespējamie pārkāpumi līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā netika neatkarīgi revidēti vai izmeklēti⁶⁴.

3. fotoattēls

Daļa no projekta “Skopje 2014”: mākslas darbi Vardaras upē un sabiedriskās ēkas tās krastos

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

14. izcēlums

Žežeļa vārdā nosauktā tilta projekts Serbijā

Serbijas Vojvodinas autonomajā reģionā IPA finansēja daļu no Žežeļa vārdā nosauktā tilta projekta izmaksām. Jauno tiltu bija plānots pabeigt līdz 2013. gada novembrim, lai nomainītu ārkārtīgi noslogoto un bīstamo dzelzceļa tiltu Novi Sadas centrā. Šis tilts bija pagaidu būve, kuru uzcēla pēc tam, kad karā pret Kosovu tika uzspridzināts iepriekšējais tilts. Pārmērīga administratīvā sloga un vājās koordinācijas dēļ (piemēram, svarīgi Serbijas iestāžu uzdevumi tika deleģēti ārējām pusēm, Serbijas procedūras neatbilda starptautiskajām inženierijas procedūrām, bija problēmas ar projektu atskaites noteikšanu) 2015. gadā projekts bija ievērojami aizkavējies un Serbijas iestādes nespēja pabeigt projekta posmus, kurus IPA nefinansēja (sk. 4. fotoattēlu).

4. fotoattēls

Plānotā Žežeļa vārdā nosauktā tilta atrašanās vieta pāri Donavai Novi Sadā

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Politiskajā dialogā tika aplūkots administratīvās spējas jautājums

59

IPA panākumi bija ļoti atkarīgi no progresa, ko sasniedza dažādas politikas virzienu dialoga struktūras. Politiskais dialogs notika starpvaldību vai apvienotajā parlamentārajā līmenī. Starpvaldību līmenis ietvēra ES Padomi un dalībvalstis, EĀDD, Komisiju un visu sešu Rietumbalkānu valstu valdības. Apvienoto parlamentāro līmeni veidoja Eiropas Parlamenta un visu sešu Rietumbalkānu valstu parlamentu attiecīgās apvienotās parlamentārās komitejas. 4. tabulā ir apkopotas svarīgākās politiskā dialoga struktūras, kurās iesaistīta Komisija un kuras attiecas uz šo revīziju.

4. tabula

Dialoga struktūras, kurās iesaistīta Komisija un Rietumbalkānu valstis

| Political dialogue | Start
Albānija | Augsta līmeņa dialogs par galvenajām prioritātēm | 2013. gada 12. novembris
Bosnija un Hercegovina | Augsta līmeņa dialogs par pievienošanās procesu | 2012. gada 27. jūnijs
Strukturēts dialogs par tieslietām | 2011. gada 6. jūnijs
Kosova | Strukturēts dialogs par tiesiskumu | 2012. gada 30. maijs
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | Augsta līmeņa dialogs par pievienošanos | 2012. gada 29. marts
Melnkalne | Pievienošanās sarunu sākums | 2012. gada 29. jūnijs
Serbija | Pievienošanās sarunu sākums | 2014. gada 21. janvāris
Visas Rietumbalkānu valstis | Stabilizācijas un asociācijas padomes | Dažādi datumi

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

60

Šo dialoga struktūru mērķis bija stimulēt politisko gribu, lai stiprinātu tiesiskumu, veicinātu administratīvo reformu un uzlabotu publisko finanšu pārvaldību, it īpaši 2014.–2015. gadā. Atkarībā no valsts politiskā statusa attiecībā uz dalību ES (potenciālā kandidātvalsts, kandidātvalsts vai kandidātvalsts, ar kuru ir atvērtas sarunu sadaļas) politiskā dialoga struktūras ietvēra specializētas darba grupas.

Politiskā dialoga ietekme uz tiesiskumu bija ierobežota

61

Komisija efektīvi izveidoja darba grupas, it īpaši jautājumos par tiesu iestāžu neatkarību, trūkumiem valsts prokuratūrā un korupciju tiesu iestādēs un policijā. Turklāt attiecībā uz Melnkalni un Serbiju, ar kurām Padome ir apstiprinājusi pievienošanās sarunu atvēršanu (sk. 4. tabulu), stabilizācijas un asociācijas process, rīcības plāni par 23. un 24. sadaļu un IPA tām ir nodrošinājuši noteiktu sagatavotības līmeni tiesu sistēmas reformai un cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību.

62

Valstīs, ar kurām pievienošanās sarunas vēl nav sākušās, ES un Rietumbalkānu darba grupu ietekme uz politiskās gribas veidošanu, lai veicinātu tiesiskumu, bija ierobežota, kā tas ir parādīts 15. izcēlumā.

15. izcēlums

Politiskā dialoga ierobežotā ietekme uz tiesiskumu

Bosnija un Hercegovina

Politisko un institucionālo problēmu dēļ politiskais dialogs bija daļēji neefektīvs. Zināmi panākumi tika gūti funkcionālu un ilgtspējīgu iestāžu izveidē⁶⁵, bet progress tiesu sistēmas reformas jomā bija neliels. Tiesu iestādēs joprojām tika konstatēti pastāvīgi trūkumi neatkarības, politiskās iejaukšanās un efektivitātes ziņā⁶⁶.

Kosova

Lai gan tiesiskums bija Kosovas galvenā prioritāte⁶⁷, panākumus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību kavēja būtiski šķēršļi, kā tas ir norādīts dažādos ziņojumos⁶⁸. Ar politisko dialogu līdz šim nav izdevies mazināt šajā valstī dominējošo nesodāmības apziņu, it īpaši tāpēc, ka tiesu iestādes nav neatkarīgas un cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību gūtie rezultāti ir ierobežoti⁶⁹.

Politiskais dialogs par valsts pārvaldes reformu guva zināmus panākumus

63

Politiskais dialogs par valsts pārvaldes reformu notika saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem (SAN). Partnerībā ar saņēmējvalstu pārvaldes iestādēm visā Rietumbalkānu reģionā Komisija veiksmīgi izveidoja “valsts pārvaldes reformas īpašās grupas”.

64

Šīs īpašās grupas sistemātiski risināja tādus jautājumus kā valsts pārvaldes reformas, civildienesta un cilvēkresursu pārvaldības stratēģiskais satvars, politikas izstrāde un koordinēšana, pakalpojumu sniegšana iedzīvotājiem un uzņēmumiem, valsts pārvaldes pārskatatbildība, kā arī publisko finanšu pārvaldība. Tās tika izveidotas 2010. gadā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, 2012. gadā Albānijā, 2013. gadā Kosovā, 2014. gadā Melnkalnē un Serbijā un 2015. gadā Bosnijā un Hercegovinā.

9Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

10Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006, kuru īsteno ar Komisijas 2007. gada 12. jūnija Regulu (EK) Nr. 718/2007, un Regula (ES) Nr. 231/2014, kuru īsteno ar Komisijas 2014. gada 2. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 447/2014.

11ERP veiktā Eiropas partnerattiecību nolīgumu, SAN, Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ĢD, gada darbības pārskatu (par 2013. un 2014. gadu) analīze. IPA palīdzības metanovērtējumā (2013. gada septembris, 20. lpp.) ir minēti plaši mērķi, kas “bieži vien neietver pietiekami izmērāmus uzdevumus”.

122015. gada pārvaldības plāns, Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ĢD, 4. un 18. lpp., “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2012.–2013. gadā”, COM(2012) 600 final, 10.10.2012., 4. lpp.

13“Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2011.–2012. gadā”, COM(2011) 666 galīgā redakcija, 12.10.2011., 20. lpp.

14Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA II), vairāku valstu indikatīvais stratēģijas dokuments (2015. gada 30. jūnijs) un indikatīvie stratēģijas dokumenti Albānijai un Melnkalnei (2014. gada 18. augusts), bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Serbijai (2014. gada 19. augusts), Kosovai (2014. gada 20. augusts) un Bosnijai un Hercegovinai (2014. gada 15. decembris).

15Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006, 13. apsvērums preambulā un 2. panta g) punkts.

16https://www.wbif.eu/.

17Kopš 2014. gada 1. janvāra terminu “decentralizēta pārvaldība” aizstāj ar terminu “trešo valstu īstenota netieša pārvaldība”.

18Decentralizēta pārvaldība paredzēja vairākas prasības, tostarp valsts kredītrīkotāja akreditāciju, IPA funkcionālās struktūras un revīzijas iestādes izveidi, kā arī ES delegācijas veiktu ex ante kontroli attiecībā uz visiem decentralizētajiem IPA projektiem. Sk. 11.–31. pantu Komisijas 2007. gada 12. jūnija Regulā (EK) Nr. 718/2007, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.).

19Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kas ik pa laikam ir grozīta.

20ERP īpašais ziņojums Nr. 11/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: neliela virzība sarežģītā situācijā”, 47. punkts (http://eca.europa.eu).

21Turpat, 48. un 50. punkts.

22ERP īpašais ziņojums Nr. 19/2014 “Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”, 79. punkts (http://eca.europa.eu).

23Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu.

24Saskaņā ar Komisijas paplašināšanās stratēģiju 2011.–2012. gadam “pievienošanās procesa un ar to saistīto panākumu pamatā ir saistības, nosacījumi un uzticamība” (2. lpp), un nosacījumi būs precīzi, augstām prasībām atbilstoši un stingri (18. un 23. lpp.). Stingri nosacījumi bija minēti Komisijas paplašināšanās stratēģijā 2012.–2013. gadam (2., 3., 16. un 22. lpp.), kā arī paplašināšanās stratēģijā 2014. gadam (2. un 19. lpp.) un paplašināšanās stratēģijā 2015. gadam (12. lpp.).

25Maksājumu apturēšana, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 718/2007 46. pantā.

26Lietā Sejdić un Finci pret Bosniju un Hercegovinu (2009. gada decembris) Eiropas Cilvēktiesību tiesa konstatēja, ka Bosnija un Hercegovina bija pārkāpusi prasītāju tiesības tikt ievēlētiem tikai tāpēc vien, ka tie piederēja etniskajām minoritātēm.

27No 2014. līdz 2017. gadam šai valstij tika piešķirti 165 miljoni EUR salīdzinājumā ar 331 miljonu EUR no 2007. līdz 2010. gadam.

28ERP īpašais ziņojums Nr. 14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu”, 53. punkts (http://eca.europa.eu).

29Sk. novērtējumu par tiesiskumu, tiesu sistēmas reformu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos, 2013. gada februāris, 240. lpp.

30Sk. II pielikumu, Albānijas projekti Nr. 2, 3, 4, 5, 9 un 10 tiesiskuma jomā un projekts Nr. 2 publisko finanšu pārvaldības jomā.

31Īpašais ziņojums Nr. 19/2014 “ES pirmspievienošanās palīdzība Serbijai”, 5. izcēlums un 27. un 31. punkts (http://eca.europa.eu).

32Šajā saistībā revīzijas grupa savāca pierādījumus no ES delegācijām Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā un Serbijā.

33Tematiskais novērtējums par tiesiskumu, tiesu sistēmas reformu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos, 3. daļa, galīgais galvenais ziņojums, 2013. gada februāris, 60. lpp.

34IPA palīdzības metanovērtējums un vairāku saņēmēju programmu novērtējums, 2013. gada septembris. Tematiskais novērtējums par tiesiskumu, tiesu sistēmas reformu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos, 3. daļa, galīgais galvenais ziņojums, 2013. gada februāris. Tematiskais novērtējums par IPA atbalstu cīņai pret korupciju, galīgais galvenais ziņojums, 2015. gada augusts.

35Eiropas Padomes komisija “Demokrātija caur tiesībām” atrodas Venēcijā (Itālija) un cita starpā sniedz juridiskas konsultācijas Eiropas Padomes dalībvalstīm, it īpaši palīdzot tām savu jurisdikciju pielāgot Eiropas tiesiskuma standartiem (http://www.venice.coe.int).

36“ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā”, COM(2007) 72 galīgā redakcija, 28.2.2007.

37http://rcc.int/pages/2/overview. Sk. RSP statūtus.

38ERP īpašais ziņojums Nr. 18/2012 “Eiropas Savienības palīdzība Kosovai tiesiskuma jomā”, 82. un 86. punkts (http://eca.europa.eu).

39Šā apsvēruma pamatā ir 2015. gadā novērtētā revīzijas izlase (sk. II pielikumu). Līdzīgs apsvērums tika izteikts Komisijas metanovērtējumā, 6. lpp., 2013. gads.

40Sk. II pielikumu, tiesiskuma nozares projekti Albānijā (Nr. 2, 3, 4, 5, 9 un 10), Bosnijā un Hercegovinā (Nr. 11 un 14), bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (Nr. 21 un 22), Melnkalnē (Nr. 23) un Serbijā (Nr. 25, 26, 27 un 28).

41Stratēģija “Dienvidaustrumeiropa 2020”, RSP, 31.–33. lpp.

42Lai veiktu administratīvo darbību un īstenotu projektus, RSP ir atkarīga no IPA finansējuma (no 2007. līdz 2013. gadam tika izmaksāti 14 miljoni EUR), jo minimālā ikgadējā dalības maksa 50 000 EUR apmērā katram valdes loceklim visas izmaksas nesedz.

43“Transparency International” definē korupciju kā “uzticētās varas ļaunprātīgu izmantošanu privātam labumam”; sk. http://www.transparency.org/. Saskaņā ar Pasaules Bankas pārvaldības rādītāju “Korupcijas kontrole” visas sešas Rietumbalkānu valstīs ieņem līdzīgas vietas; sk. http://info.worldbank.org/governance/wgi/.

442012.–2015. gada progresa ziņojumi. Novērtējums “IPA atbalsts cīņai pret korupciju”, 2015. gada augusts. Novērtējums “Tiesiskums, tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos”, 2013. gada februāris.

452015. gada progresa ziņojums par Melnkalni, 14., 15., 18. un 19. lpp. 2015. gada progresa ziņojums par Serbiju, 11., 13., 14., 17. un 18. lpp.

462015. gada progresa ziņojums par Albāniju, 4. un 51. lpp.

472015. gada progresa ziņojums par Bosniju un Hercegovinu, 16. lpp.

482015. gada progresa ziņojums par Kosovu, 12., 15., 16. un 18. lpp.

49ERP īpašais ziņojums Nr. 11/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā – neliela virzība sarežģītā situācijā”, 28. punkts un 3. izcēlums (http://eca.europa.eu). Novērtējums “IPA atbalsts cīņā pret korupciju”, 2015. gada augusts, 30. un 120. lpp.

50Transparency International, “Corruption fighters’ Tool kit: civil society experiences and emerging strategies” [Korupcijas apkarotāju instrumenti: pilsoniskās sabiedrības pieredze un jaunās stratēģijas], 2002. gads (http://www.transparency.org/whatwedo/publication/corruption_fighters_toolkit_civil_society_experiences_and_emerging_strategi).

51Piemēram, sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas – 2011.–2012. gads”, COM(2011) 666 galīgā redakcija, konkrēti 3., 7., 23., 39., 41., 45., 54., 58., 60. un 67. lpp.

52ERP analīze, Komisijas dati, 2015. gada jūlijs.

53IPA palīdzības metanovērtējums, 2013. gada septembris, 19. lpp., 2012.–2015. gada progresa ziņojumi.

54Sk. II pielikumu, valsts pārvaldes reformas nozares projekti Albānijā (Nr. 3, 4 un 5), Bosnijā un Hercegovinā (Nr. 6, 7 un 9), bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (Nr. 12 un 14), Melnkalnē (Nr. 17 un 18) un Serbijā (Nr. 20, 21, 22 un 23).

55Šis konkrētais konteksts ir aprakstīts ziņojumā “The SIGMA baseline measurement 2015, Bosnia and Herzegovina” [SIGMA bāzes datu mērījumi, 2015. gads, Bosnija un Hercegovina] (2., 39., 94. un 95. lpp).

56Apvienošana ir finanšu iestāžu aizdevumu kombinēšana ar dotācijām, un tā ļauj Komisijai izmantot IPA līdzekļus, piesaistot aizdevumus no finanšu iestādēm. Sk. ERP īpašo ziņojumu Nr. 16/2014 “ES ārpolitikas atbalstam paredzētās reģionālo ieguldījumu mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu aizdevumu apvienošanas efektivitāte” (http://eca.europa.eu).

57RIS gada un uzraudzības ziņojumi (https://www.wbif.eu/Library).

58Pamatojoties uz līgumiem, kas parakstīti no 2008. līdz 2014. gadam, Komisija, 2015. gada jūnijs.

59Pamatojoties uz Albānijas iestāžu sniegtajām atbildēm ERP (2015. gada jūnijs), ERP īpašais ziņojums Nr. 11/2016, 37. punkts (1. izcēlums). ERP īpašais ziņojums Nr. 20/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana Melnkalnē: gūti panākumi, bet daudzās svarīgās jomās ir vajadzīgi labāki rezultāti”, 19. punkts (2. izcēlums) (http://eca.europa.eu).

60Metanovērtējums/ vairāku saņēmēju programmas novērtējums, 2013. gada jūnijs, 19., 20., 24. un 25. lpp.

61ERP īpašais ziņojums Nr. 20/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana Melnkalnē: gūti panākumi, bet daudzās svarīgās jomās ir vajadzīgi labāki rezultāti”, 20. punkts (http://eca.europa.eu).

62Attiecībā uz IPA, kas dod labumu plašākai valsts pārvaldei, nevis tikai IPA struktūrām, Komisijas novērtējumos ir sniegts ieteikums IPA pārvaldības vienības iekļaut atbalsta saņēmēju darbības struktūrā, nevis likt tām darboties kā neatkarīgām iestādēm. IPA palīdzības metanovērtējums, 2013. gada septembris. Šo jautājumu Palāta aplūkoja arī 2014. gada īpašajā ziņojumā Nr. 19/2014, VI punktā.

63Sk. ERP īpašo ziņojumu Nr. 11/2016 “Administratīvās spējas stiprināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā – neliela virzība sarežģītā situācijā”, 55. un 72. punktu (http://eca.europa.eu).

64BIRN, “True cost of Skopje 2014 Revealed” [Atklātas projekta “Skopje 2014” patiesās izmaksas], 2015. gada 27. jūlijs. BIRN, “Accountability questions dog authors of Skopje 2014” [Jautājumi par atbildību projekta “Skopje 2014” suņu autoriem], 2015. gada 14. augusts. 2014. gada progresa ziņojums, 25. lpp. Novērtējums “IPA atbalsts cīņā pret korupciju”, 2015. gada augusts, 40. lpp.

652015. gada progresa ziņojums, 9. un 12. lpp.

662015. gada progresa ziņojums, 12.,15., 16. un 17. lpp.

67IDPD 2011.–2013., Kosova.

682014. gada progresa ziņojums: “Īpaša uzmanība jāpievērš tiesiskuma uzlabošanai (..) un cīņas pret organizēto noziedzību un korupciju pastiprināšanai.”

692015. gada progresa ziņojums, 12., 15., 16. un 18. lpp. Pavadvēstule, 2014. gada progresa ziņojums.

Secinājumi un ieteikumi

65

Pamatojoties uz iepriekšējos īpašajos ziņojumos konstatētajiem faktiem, Komisijas veiktajiem novērtējumiem un papildu revīzijas darbu, kas tika veikts 2015. gadā, Palātas mērķis bija novērtēt, vai Komisija, izmantojot IPA programmu, veicināja administratīvās spējas stiprināšanu Rietumbalkānu reģionā. Revīzija aptvēra IPA I (2007.–2013. gads), ņemot vērā arī IPA II (2014.–2020. gads) pirmos posmus. Palāta koncentrējās uz tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas galvenajām jomām.

66

Palāta secināja, ka ES pirmspievienošanās palīdzība bija kopumā efektīva un, neraugoties uz Rietumbalkānu valsts iestādēm raksturīgajiem būtiskajiem trūkumiem, IPA I daļēji stiprināja administratīvo spēju reģionā.

67

Attiecībā uz Komisijas veikto pārvaldību IPA I mērķi ne vienmēr bija konkrēti un izmērāmi. Programmas un projekti balstījās uz vajadzībām, bet dažos atbalsta saņēmēju novērtējumos tiesiskuma jomā tika konstatēti būtiski trūkumi (16.–23. punkts).

68

IPA I līdzekļu apgūšanu kavēja vājā administratīvā spēja dažās valstīs un – decentralizētas īstenošanas gadījumā – stingrās prasības saistībā ar ES fondu pārvaldību (24.–26. punkts).

1. ieteikums
Mērķi. Netiešā pārvaldība

IPA II periodā Komisijai jānosaka konkrēti mērķi, pamatojoties uz noteiktajām prioritātēm un izmērāmiem uzdevumiem.

Lai vienkāršotu pārvaldības prasības, Komisijai, konstatējot vāju administratīvo spēju, netiešā pārvaldība jāpiemēro izlases kārtībā, ņemot vērā attiecīgo līdzekļu apjomu un decentralizējamo projektu sarežģītību un politisko jutīgumu.

69

IPA I periodā Komisija sistemātiski nepiemēroja stingrus nosacījumus un nekontrolēja to izpildi. Lai gan Komisijas sagatavotajos ROM ziņojumos tika konstatētas dažas nepilnības, IPA projektu īstenošanu Komisija uzraudzīja efektīvi. Tā arī daļēji efektīvi sekoja līdzi IPA novērtējumos ietverto secinājumu un ieteikumu izpildei. Visbeidzot, lai gan atbalsta saņēmēju novērtējumos tika konstatēti būtiski trūkumi, Komisija spēja efektīvi atbalstīt līdzekļu devēju koordinēšanu (27.–37. punkts).

2. ieteikums
Nosacījumi. Uzraudzība. Novērtēšana

Komisijai jāpiemēro būtiski nosacījumi nozaru, programmu un projektu līmenī un jākontrolē to izpilde. Piemēram, tā vajadzības gadījumā varētu samazināt turpmākos IPA piešķīrumus, apturēt maksājumus, atcelt projektus, par kuriem vēl nav noslēgti līgumi, un sistemātiski uzraudzīt projektu atbilstību iepriekš izvirzītajiem nosacījumiem. Komisijai ir sistemātiski jāuzrauga paaugstināta riska programmas un projekti un jāveic intervences pasākumu ārējie novērtējumi Rietumbalkānu prioritārajās nozarēs.

70

Attiecībā uz administratīvo spēju Rietumbalkānos IPA parasti nodrošināja līgumā paredzētos tiešos rezultātus, un tās atbalsts tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā bija daļēji ilgtspējīgs (42.–57. punkts).

71

Komisija pietiekami nepiemēroja nosacījumus tiesiskuma projektiem, un IPA I finansējums tādās svarīgās tiesiskuma jomās kā plašsaziņas līdzekļu brīvība, valsts prokuratūra un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību bija relatīvi neliels. Projektu ilgtspēju ietekmēja arī atbalsta saņēmēju politiskās gribas trūkums, lai veiktu iestāžu reformu, nepietiekams budžets un personāls, kā arī vāja koordinācija (43.–52. punkts).

72

Valsts pārvaldes reformas jomā Komisijai izdevās daudzu projektu tiešos rezultātus pārvērst ilgtspējīgos rezultātos. Lai gan tas nebija skaidri noteikts IPA mērķis, Komisija būtu varējusi vairāk mudināt atbalsta saņēmējus pārējās valsts pārvaldes daļās izmantot IPA kā mācību līdzekli (53.–58. punkts).

3. ieteikums
Sasniegumi. Resursi

Politiskā dialoga kontekstā un saskaņā ar IPA I un IPA II Komisijai jānodrošina, ka saņēmējvalstis izrāda stingrāku politisko apņemšanos gūt pārliecinošus sasniegumus efektīvas izmeklēšanas un apsūdzības īstenošanā un notiesājošu galīgo spriedumu pieņemšanā augsta līmeņa korupcijas un organizētās noziedzības lietās. Šajā nolūkā Komisijai jāpieprasa, lai katrs atbalsta saņēmējs gūtu turpmākus rezultātus attiecīgajā jomā. Tas jādara politiskā dialoga ietvaros un tam jāatspoguļojas turpmākajos piešķīrumos attiecīgajai valstij no IPA un citiem potenciāliem ES finansējuma avotiem.

Turklāt, ja ir panākta politiska apņemšanās un labāka līdzekļu apguves spēja, Komisijai resursi ir jāpiešķir mērķtiecīgāk – svarīgām tiesiskuma jomām, kurām, kā Palāta konstatēja, atbalsts ir sevišķi nepieciešams: cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību (īpašu uzmanību pievēršot valsts prokuratūrai) un plašsaziņas līdzekļu brīvības nodrošināšanai.

73

Reģionālās sadarbības uzlabošana un administratīvās spējas stiprināšana visā reģionā ir ļoti svarīga, un Komisija to atbalsta, it īpaši ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas starpniecību (19., 39. un 55. punkts).

74

Tomēr revīzijas periodā Reģionālās sadarbības padomei nebija būtiskas ietekmes uz vietas. Attiecībā uz Reģionālo valsts pārvaldes skolu bija pāragri novērtēt, vai tā uzlaboja administratīvo spēju Rietumbalkānos (39., 45. un 57. punkts).

4. ieteikums
Reģionālā sadarbība

Saskaņā ar IPA I un IPA II Komisijai jāatbalsta reģionālā sadarbība. Konkrētāk, tai jānodrošina, ka tās finansiālais ieguldījums RSP un RVPS nes izmērāmus un ilgtspējīgus rezultātus uz vietas.

75

Rietumbalkānos notiekošā politiskā dialoga ietekme uz tiesiskumu vairākos gadījumos bija ierobežota. Attiecībā uz valsts pārvaldes reformu zināmi panākumi tika gūti (59.–64. punkts).

5. ieteikums
Politiskais dialogs

Komisijai jāizmanto politiskais dialogs, lai atbalstītu rezultātu sasniegšanu tiesiskuma un valsts pārvaldes reformas jomā saskaņā ar IPA.

Šo ziņojumu 2016. gada 12. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN.

Revīzijas palātas vārdā –

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
priekšsēdētājs

Pielikumi

I pielikums

Galvenie notikumi ES un Rietumbalkānu valstu attiecībās

2000

ο1. jūnijs – Eiropadome Santamarija da Feirā paziņo, ka visas SAN procesā iesaistītās valstis ir ES potenciālās kandidātvalstis.

2001

ο1. aprīlis – arestēts bijušais Dienvidslāvijas prezidents Slobodans Miloševičs, kas apsūdzēts kara noziegumos, varas ļaunprātīgā izmantošanā un korupcijā.

ο13. augusts – ar Ohridas pamatnolīgumu tiek noslēgts miers starp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdību un valsts etnisko albāņu kopienu.

2003

ο20. jūnijs – Eiropadome Salonikos apstiprina ES perspektīvu attiecībā uz Rietumbalkāniem.

2004

ο22. marts – bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika iesniedz pieteikumu dalībai ES.

ο1. aprīlis – stājas spēkā SAN ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

2005

ο16. decembris – Padome apstiprina kandidātvalsts statusu bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai.

2006

ο3. jūnijs – pēc veiksmīga referenduma Melnkalne pasludina neatkarību.

2007

ο1. janvāris – stājas spēkā IPA I.

ο26. februāris – lietā Bosnija un Hercegovina pret Serbiju un Melnkalni ST lemj, ka Srebrenicas slaktiņš bija genocīds, vienlaikus atbrīvojot atbildētāju no atbildības par to.

2008

ο17. februāris – Kosova pasludina neatkarību.

ο11. jūlijs – līdzekļu devēju konferencē par atbalstu Kosovai Komisija un ES dalībvalstis apņemas ieguldīt gandrīz 800 miljonus EUR, lai īpaši atbalstītu Kosovu.

ο15. decembris – Melnkalne iesniedz pieteikumu dalībai ES.

2009

ο1. aprīlis – stājas spēkā SAN ar Albāniju.

ο24. aprīlis – Albānija iesniedz pieteikumu dalībai ES.

ο22. decembris – Serbija iesniedz pieteikumu dalībai ES.

ο22. decembris – ECT nosoda Bosniju un Hercegovinu par minoritāšu kopienu demokrātisko tiesību pārkāpšanu.

2010

ο1. maijs – stājas spēkā SAN ar Melnkalni.

ο22. jūlijs – ST sniedz konsultatīvu atzinumu, ka Kosovas neatkarības vienpusējā pasludināšana nerada nekādu piemērojamo starptautisko tiesību noteikumu pārkāpumu.

ο17. decembris – Padome apstiprina kandidātvalsts statusu Melnkalnei.

2011

ο26. maijs un 20. jūlijs – arestēti labi zināmi Serbijas kara noziedznieki, kurus meklēja Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai.

2012

ο1. marts – Eiropadome apstiprina kandidātvalsts statusu Serbijai.

ο29. jūnijs – oficiāli sākas Melnkalnes pievienošanās sarunas.

2013

ο19. aprīlis – Kosovas un Serbijas premjerministri paraksta Briseles nolīgumu, lai normalizētu abu valstu attiecības.

ο1. septembris – stājas spēkā SAN ar Serbiju.

2014

ο1. janvāris – stājas spēkā IPA II.

ο21. janvāris – oficiāli sākas Serbijas pievienošanās sarunas.

ο27. jūnijs – Padome apstiprina kandidātvalsts statusu Albānijai.

ο15. jūlijs – Komisijas jaunā priekšsēdētāja paziņojums par to, ka jaunas dalībvalstis līdz 2020. gadam netiks uzņemtas.

ο28. augusts – Rietumbalkānu valstu samits Berlīnē.

2015

ο1. jūnijs – stājas spēkā SAN ar Bosniju un Hercegovinu.

ο20. augusts – Rietumbalkānu valstu samits Vīnē.

2016

ο15. februāris – Bosnija un Hercegovina iesniedz pieteikumu dalībai ES.

ο30. marts – Rietumbalkānu valstu samits Duresi, Albānijā.

ο1. aprīlis – stājas spēkā SAN ar Kosovu.

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.

II pielikums

IPA I valstu projektu revīzijas izlase

Nr.
Atbalsta saņēmējs
Projekts
IPA
lēmuma gads
Summa
(EUR)

Tiesiskums

1
Albānija
Eiropas Kopienas policijas palīdzības misija Albānijā (PAMECA III)
2007
6 768 790

2
Projekts pret korupciju Albānijā (PACA)
2008
2 000 000

3
Atbalsts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un finanšu noziegumu izmeklēšanas struktūrām
2009
1 500 000

4
Pilsoniskās sabiedrības instruments – pilsoņu iniciatīvas un spēju veidošana
2009
1 500 000

5
Atbalsts liecinieku aizsardzības jomā
2009
554 199

6
Eiropas Kopienas policijas palīdzības misija Albānijā (PAMECA IV)
2009
1 000 000

7
EURALIUS III: tehniskā palīdzība tiesu sistēmai
2009
2 300 000

8
Jauna cietuma būvniecība Fierā
2010
9 654 814

9
Lietu pārvaldības sistēma Albānijas Ģenerālprokuratūrai
2010
990 396

10
Tiesu pils būvniecība Tirānā
2012
0

11
Bosnija un Hercegovina
SIPA Finanšu izlūkošanas vienības un Kriminālizmeklēšanas nodaļas, prokuroru, finanšu regulatīvo aģentūru un iestāžu kopīga apmācība
2007
392 973

12
Kara noziegumu palātas (valsts tiesas) finansēšana
2008
2 999 599

13
Palīdzība Policijas iestāžu koordinēšanas direktorātam
2008
1 200 000

14
Institucionālo spēju stiprināšana, lai novērstu un apkarotu korupciju
2009
488 048

15
Atbildīgas žurnālistikas vērojošā acs: krāpšanas apkarošana un plašsaziņas līdzekļi
2009
102 923

16
Paaugstinātas drošības valsts cietuma būvniecība Sarajevā – II posms
2010
5 150 000

17
Augstākā tiesnešu un prokuroru padome
2010
1 000 000

18
Mērķsadarbības palīdzība Policijas iestāžu koordinēšanas direktorātam
2008
1 200 000

19
Atbalsts tiesībaizsardzības iestādēm
2010
6 999 999

20
Parlamentu spēju uzlabošana ES pievienošanās kontekstā
2012
3 499 966

21
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
Atbalsts papildu stratēģisko dokumentu un attiecīgo rīcības plānu izstrādē, lai novērstu korupciju un apspiestu interešu konfliktu
2008
165 968

22
ES labākās prakses apmaiņa korupcijas novēršanas uzraudzības jomā vietējā līmenī
2009
138 500

23
Melnkalne
Atbalsts korupcijas novēršanas stratēģijas un rīcības plāna īstenošanā
2012
700 000

24
Korupcija vietējās pašvaldībās – “nulles tolerance”
2012
190 308

25
Serbija
Policijas reforma: iekšlietas
2007
1 000 000

26
Tiesu sistēmas (tiesu) efektivitātes un pārredzamības uzlabošana
2007
2 643 064

27
Cīņa pret korupciju
2008
2 147 000

28
Pārredzamības un efektivitātes uzlabošana (prokurori un sodu sistēma)
2008
1 891 517

29
Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai (I un II)
2007
2008
1 983 458

KOPĀ

60 161 522

KOPĀ

1
Albānija
Atbalsts Albānijas Valsts pārvaldes departamentam (DOPA)
2008
958 892

2
Atbalsts Albānijas publiskā iepirkuma, koncesiju un publisko izsoļu sistēmām
2008
899 076

3
Albānijas asamblejas stiprināšana
2010
1 454 147

4
Atbalsts Albānijas muitas
pārvaldei
2011
1 424 496

5
Modernas finanšu pārvaldības un kontroles sistēmas īstenošana un valsts finanšu inspekcija
2012
2 500 000

6
Bosnija un Hercegovina
Valsts pārvaldes reformas koordinatora biroja spēju veidošana
2007
1 824 961

7
Valsts iekšējās finanšu kontroles stratēģijas izstrāde un īstenošana valsts mērogā
2007
1 105 904

8
Vispārējās valdības spēju veidošana un valsts finanšu statistika
2009
1 603 790

9
Mācību programmas pārredzamības un pārskatatbildības jomā
2010
445 253

10
Atbalsts valsts pārvaldes reformas koordinēšanā un īstenošanā
2011
476 450

Valsts pārvaldes reforma

11
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
Tehniskā palīdzība IPA apmācības un atbalsta mehānismam
2007
856 280

12
Iestāžu spēju stiprināšana, lai pārvaldītu un īstenotu darbības programmas
2008
1 599 710

13
Atbalsts publiskā iepirkuma sistēmai
2008
986 442

14
Tehniskā palīdzība Informācijas sabiedrības un pārvaldes ministrijai un atbalsts valsts apmācības koordinēšanas sistēmas īstenošanā
2009
1 095 000

15
Melnkalne
Publiskā iepirkuma sistēmas pilnveidošana un stiprināšana
2009
1 080 017

16
ES finansiālās palīdzības pārvaldības un kontroles sistēmu stiprināšana
2009
2010
2013
2 000 000

17
Valsts revīzijas iestādes stiprināšana
2014
751 068

18
Revīzijas kvalitātes kontrole Valsts revīzijas iestādē
2014
250 000

19
ES fondu pārvaldības un vispārējo administratīvo procedūru stiprināšana
2014
1 261 500

20
Serbija
Pašvaldību atbalsta programma
2007
22 501 150

21
Atbalsts Publiskā iepirkuma birojam
2007
116 650

22
Atbalsts valsts iekšējās finanšu kontroles izveidē
2008
2 000 000

23
Muitas darba izpildes nodaļas saskaņošana ar ES izpildaģentūru standartiem, organizāciju un darbības metodiku
2008
1 399 641

KOPĀ

48 590 427

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem, 2015. gada 30. jūnijs.

III pielikums

IPA I reģionālo programmu revīzijas izlase

Nr.
Vairāku saņēmēju programma Rietumbalkānos
IPA lēmuma gadi
Līguma summa
(EUR)

1
Reģionālās sadarbības padome (RSP)
2008–2013
18 641 100

2
Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma (RIS)
2008–2014
305 000 000

3
Reģionālā valsts pārvaldes skola (RVPS)
2010–2013
5 900 000

KOPĀ

329 541 100

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem, 2015. gada 30. jūnijs. Līgumu summas ir visu šajās programmās ietverto projektu kopējās līgumu summas.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

VIII

Komisija vēlas atzīmēt, ka nosacījumi tika piemēroti pēc nepieciešamības un atbilstošā līmenī, lai panāktu paplašināšanās politikas mērķu maksimālo iespējamo ietekmi bieži vien sarežģītā politiskajā kontekstā.

Attiecībā uz finansējuma līmeņiem Komisija vēlas atzīmēt, ka attiecīgajās nozarēs piešķirtais finansējums ir bijis atbilstošs, ņemot vērā relatīvi ierobežoto liela mēroga ieguldījumu nepieciešamo daudzumu un pašreizējās apgūšanas iespēju radītos ierobežojumus. Plašsaziņas līdzekļu brīvības, pilsoniskās sabiedrības, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas jomā galvenokārt nepieciešama ekspertu padomu sniegšana tehniskās palīdzības veidā, kas tika nodrošināta ar IPA starpniecību, nevis liela mēroga ieguldījumi.

X

Komisija vēlas uzsvērt, ka Reģionālās sadarbības padomi valstis reģionā galvenokārt izveidoja kā forumu, lai tiktos un apspriestu kopīgās problēmas, un šis mērķis tika sasniegts.

Ievads

09

Komisija vēlas pievērst uzmanību tam, ka paplašināšanās process ir stingrs, taču taisnīgs process, kas ir balstīts uz noteiktiem kritērijiem un pagātnes pieredzi. Katra valsts tiek vērtēta pēc tās nopelniem. Problēmas, ar kurām saskaras pašreizējās paplašināšanās valstis, ir tādas, ka neviena no tām nebūs gatava pievienoties ES pašreizējās Komisijas pilnvaru laikā, kuras beigsies 2019. gada beigās. Padome 2015. gada decembrī vēlreiz atzīmēja, ka paplašināšanās joprojām ir nozīmīga ES politikas joma, un apstiprināja ES nepārprotamu atbalstu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvai.

Apsvērumi

23

Komisija vēlas atzīmēt, ka visām valstīm ir stratēģijas tiesiskuma jomā. Tomēr ne visām var būt visaptverošas vai atjauninātas stratēģijas tieslietu nozarē.

4. izcēlums. Decentralizēta pārvaldība saskaņā ar IPA I: gūtā pieredze

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Komisija vēlas uzsvērt, ka projektu turpmāku zaudējumu riska mazināšanai līgumu dokumentu pārskatīšanas procedūra tika pilnveidota un ir vairāk selektīva līdzekļu decentralizācijā saskaņā ar IPA II. Komisija arī rūpīgi kontrolē valstu iestāžu sagatavotos iepirkumu plānus un sniedz konsultācijas attiecībā uz projektu prioritātes noteikšanu. Turklāt Komisija kontrolē decentralizētas īstenošanas sistēmas rīcības plāna īstenošanu, ko valstu iestādes ir sagatavojušas, lai risinātu jebkādus ar IPA īstenošanu saistītus jautājumus.

4. izcēlums. Decentralizēta pārvaldība saskaņā ar IPA I: gūtā pieredze

Serbija

Decentralizētas īstenošanas sistēmas (DIS) mērķis IPA I ietvaros bija IPA līdzekļu pārvaldīšana valstu iestādēs.

Tādēļ akreditācijas process neparedzēja visaptverošu valsts finanšu pārvaldības novērtēšanu valsts līmenī, kas tika iekļauta tikai IPA II tiesiskajā regulējumā.

Jāatzīmē, ka Serbijas gadījumā Komisija turpināja uzraudzīt DIS struktūras, sekojot līdzi visiem neatrisinātiem jautājumiem un veicot visus korektīvos pasākumus. Piemēram, 2015. gadā sakarā ar pastāvīgiem trūkumiem vienā no galvenajām struktūrām (revīzijas iestādē) Komisija pieņēma lēmumu apturēt piešķiršanu, ņemot vērā to, ka sistēma negarantēja ES līdzekļu pareizu izmantošanu.

28

Komisija vēlas atzīmēt, ka nosacījumi tika piemēroti pēc nepieciešamības un atbilstošā līmenī, lai panāktu paplašināšanās politikas mērķu maksimālo iespējamo ietekmi bieži vien sarežģītā politiskajā kontekstā.

6. izcēlums. Stingru nosacījumu nepiemērošana IPA laikā

Serbija

Kopš IPA 2012. gada plānošanas nosacījumi tiek piemēroti mērķtiecīgi. Tie ir skaidri definēti nozares/projektu aprakstos izmērāmā veidā un tiek piemēroti īstenošanas gaitā. Tas ir paredzēts, lai nodrošinātu, ka tiek finansēti vienīgi rūpīgi izstrādāti projekti (darbības). Vairāki projekti tika atlikti plānošanas laikā, ja netika ievēroti svarīgākie priekšnosacījumi.

36

Komisija daļēji piekrīt. Saskaņā ar vispārējo politiku Komisija sistemātiski seko līdzi visiem novērtējumiem, it īpaši ar detalizētas ieteikumu tabulas un papildu pasākumu palīdzību. Komisija vēlas arī atzīmēt, ka uz rezultātiem vērsta uzraudzība (ROM) balstās uz vispārējiem jautājumiem, ko var izmantot visām valstīm un/vai nozarēm. Tomēr pārdomātāka skatījuma nodrošināšanai var izmantot ekspertus ar atbilstoši orientētu pieredzi.

37

Komisija atzīmē, ka pašlaik notiek visaptveroša, stratēģiska valsts pārvaldes reformas (PAR) novērtēšana.

7. izcēlums. Reģionālā līdzekļu devēju koordinēšana Rietumbalkānos

RSP

Komisija vēlas atzīmēt, ka RSP ir organizējusi vairākas ar sektoriem saistītas apspriedes reģionālā līmenī, tostarp īpašu līdzekļu devēju koordinēšanas sanāksmi. Šīs aktivitātes veicināja reģionālās perspektīvas nodrošināšanu līdzekļu devēju sniegtajai palīdzībai.

RSP ir izveidojusi līdzekļu devēju datubāzi (SEEDAD). Beta versija tika pabeigta 2015. gada decembrī, un datubāze tika prezentēta līdzekļu devēju kopienai līdzekļu devēju koordinēšanas sanāksmē, kas notika 2016. gada martā. (http://www.rcc.int/seedad/)

40

Par spīti dažiem trūkumiem līdzekļu devēju koordinēšanas procesā no valsts iestāžu puses, pateicoties Komisijas un ES delegāciju sniegtajam atbalstam, tas neietekmēja IPA finansiālās palīdzības pareizu īstenošanu.

8. izcēlums. Neefektīva līdzekļu devēju koordinēšana atbalsta saņēmēju līmenī

Kosova

Komisija piekrīt novērojumam, ka Kosovas valdības “līdzekļu devēju koordinēšanas mehānismi nedarbojās pilnā mērā” līdz 2011. gada beigām, lai gan ir jāatzīmē, ka kopš tā laika ir novērojams progress, un jaunie, uzlabotie “Līdzekļu devēju koordinēšanas noteikumi” tika apspriesti ar līdzekļu devējiem un pieņemti 2015. gada jūnijā. Arī ES birojs sniedz atbalstu valstu iestādēm.

43

Komisija piebilst, ka sensitīvajā tiesiskuma jomā pilnīga un pastāvīga politiskā apņemšanās pirms projekta, projekta laikā un pēc projekta beigu datuma ir svarīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgus rezultātus.

44

Komisija vēlas atzīmēt, ka ar politikas dialogu tā sistemātiski ir mudinājusi atbalsta saņēmējus sniegt politisko atbalstu reformām tiesiskuma jomā. Šis dialogs, tieši neskarot ar projektiem saistītos jautājumus, tomēr tieši attiecas uz politisko nosacījumu nodrošināšanu vai ievērošanu.

Turklāt Komisija vēlas uzsvērt īpašu uzdevumu saistībā ar stingru nosacījumu noteikšanu, vienlaikus pārmērīgi neierobežojot finansiālo atbalstu tiesiskuma jomā. Tas prasa rūpīgu kalibrēšanu politikas dialogā, plānošanā un projektu īstenošanā.

45

Komisija atzīmē, ka RSP ir izveidojusi darba grupu tieslietu jautājumos ar Rietumbalkānu tieslietu ministrijām, kas pieņēma Reģionālo rīcības plānu tieslietu jomā. Viņi izveidoja divus reģionālos tīklus (tiesiskās apmācības institūcijas un mediatoru asociācijas) darbam rīcības plāna īstenošanai. RSP arī ir piesaistījusi Eiropas Valsts pārvaldes institūtu, Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu un Eiropas Padomi tiesnešiem un prokuroriem paredzēto semināru un materiālu izstrādei.

49

Komisija vēlas uzsvērt, ka sasniegumu pieredzes izveidošana prasa no iestādēm pastāvīgu politisko apņemšanos ilgtermiņā.

Kosovas gadījumā Komisija vēlas atsaukties uz tās neseno ziņojumu par Kosovas progresu saistībā ar vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteikto prasību izpildi, tostarp par panāktajiem rezultātiem korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā (COM(2016) 276 final).

10. izcēlums. IPA I projektu rezultāti cīņā pret korupciju

Projekts pret korupciju – Albānija

Komisija daļēji nepiekrīt. Projekts pēc būtības nav sasniedzis tādus mērķus kā korupcijas uztveres līmeņa samazināšana vai arestēto aktīvu pieaugums, kas ir drīzāk ilgtermiņa rezultāti. Tomēr citi svarīgie projekta mērķi tika sekmīgi sasniegti, un tie pozitīvi ietekmēja korupcijas ierobežošanu Albānijā. Nesenajā tematiskajā novērtējumā attiecībā uz IPA atbalstu korupcijas apkarošanā atzīts, ka projekts “ir veicinājis korupcijas novēršanu izglītības jomā” un pozitīvi novērtēts tā ieguldījums Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un Īpašās ekspertu komitejas pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (MONEYVAL) ieteikumu īstenošanā.

52

Komisija vēlas atzīmēt, ka tā nepārtraukti atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas ar IPA palīdzību visās jomās, tostarp demokrātijas un tiesiskuma jomā, kā arī izmantojot vairāku valstu programmas. Ir ļoti svarīgi, lai šādā atbalstā tiktu ņemtas vērā apgūšanas iespējas pilsoniskajā sabiedrībā.

Attiecībā uz finansējuma līmeņiem pārējās minētajās jomās Komisija vēlas atzīmēt, ka piešķirtais finansējums ir bijis atbilstošs, ņemot vērā relatīvi ierobežoto liela mēroga ieguldījumu nepieciešamo daudzumu un pašreizējās apgūšanas iespēju radītos ierobežojumus. Šajās jomās galvenokārt ir nepieciešama ekspertu padomu sniegšana tehniskās palīdzības veidā, kas tika nodrošināta ar IPA starpniecību, nevis liela mēroga ieguldījumi, kā arī stingra politiska apņemšanās.

58

Komisija vēlas atzīmēt, ka struktūras, ko palāta dēvē par “izveidotām IPA līdzekļu pārvaldīšanai”, attiecas pirmām kārtām uz decentralizētu pārvaldību un tāpēc pastāv tikai dažās valstīs. Komisija arī uzsver, ka ir svarīgi mudināt valstu iestādes, kur tas ir iespējams, efektīvi izmantot šādu struktūru paraugpraksi.

Komisija vēlas atzīmēt, ka labas valsts finanšu pārvaldības veicināšana neaprobežojas ar IPA I izmantošanu. 2013. gada oktobra jaunā paplašināšanās stratēģija “Pamatjautājumi vispirms” īpaši uzsver visas ekonomiskās pārvaldības formas, tostarp publisko finanšu pārvaldību un publisko iepirkumu atbilstoši ES standartiem. To stingri uzrauga ar atbilstošo struktūru starpniecību.

14. izcēlums. Žežeļa vārdā nosauktā tilta projekts Serbijā

Saskaņā ar novērtējumu lielākā daļa kavējumu ir bijuši saistīti ar darbuzņēmēju. Pēdējā laikā šis problēmu veids tika atrisināts, uzlabojot saiknes starp politikas mērķiem un plānošanu.

61

Komisija norāda, ka politiskais dialogs var tikai veicināt reformu, tomēr reformas process ir valstu iestāžu rokās.

15. izcēlums. Politiskā dialoga ierobežotā ietekme uz tiesiskumu

Komisijas kopīgā atbilde attiecībā uz “Bosniju un Hercegovinu” un “Kosovu”

Komisija atzīmē, ka politiskais dialogs ar Rietumbalkānu valstīm ir norisinājies efektīvā un uz rezultātu vērstā veidā un nodrošinājis progresu, kā tas norādīts ikgadējos paplašināšanās dokumentu kopumos/progresa ziņojumos. Tomēr šajā revīzijā izvērtēto reformu sarežģītība nozīmē, ka šis process prasa laiku, jo īpaši, kad Komisija dod priekšroku kvalitātes, nevis ātruma pieejai. Turklāt reformu ātrums attiecīgajās valstīs ir valstu iestāžu kompetencē.

Secinājumi un ieteikumi

1. ieteikums – Mērķi. Netiešā pārvaldība

Komisija pieņem šo ieteikumu.

2. ieteikums – Nosacījumi. Uzraudzība. Novērtēšana

Komisija pieņem šo ieteikumu.

71

Komisija vēlas atzīmēt, ka nosacījumi tika piemēroti pēc nepieciešamības un atbilstošā līmenī, lai panāktu paplašināšanās politikas mērķu maksimālo iespējamo ietekmi bieži vien sarežģītā politiskajā kontekstā.

Attiecībā uz finansējuma līmeņiem Komisija vēlas atzīmēt, ka attiecīgajās nozarēs piešķirtais finansējums ir bijis atbilstošs, ņemot vērā relatīvi ierobežoto liela mēroga ieguldījumu nepieciešamo daudzumu un pašreizējās apgūšanas iespēju radītos ierobežojumus. Plašsaziņas līdzekļu brīvības, pilsoniskās sabiedrības, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas jomā galvenokārt nepieciešama ekspertu padomu sniegšana tehniskās palīdzības veidā, kas tika nodrošināta ar IPA starpniecību, nevis liela mēroga ieguldījumi.

3. ieteikums – Panāktie rezultāti. Resursi

Komisija pieņem šo ieteikumu.

74

Komisija vēlas uzsvērt, ka Reģionālās sadarbības padomi valstis reģionā galvenokārt izveidoja kā forumu, lai tiktos un apspriestu kopīgas problēmas, un šis mērķis tika sasniegts.

4. ieteikums – Reģionālā sadarbība

Komisija pieņem šo ieteikumu.

75

Komisija vēlas atzīmēt, ka gadījumos, kad politiskais dialogam ir bijusi ierobežota ietekme uz tiesiskumu, ir bijis galvenokārt saistīts ar politiskās apņemšanās trūkumu valsts iestādēs.

5. ieteikums – Politiskais dialogs

Komisija pieņem šo ieteikumu.

QJ-AB-16-022-LV-E    ISSN 1977-5717

ES Rietumbalkānu paplašināšanās politika attiecas uz sešām Eiropas valstīm, kuru vēsturi ir ietekmējuši nopietni etniski, politiski un ekonomiski konflikti, un tās visas vieno vēlme pievienoties Eiropas Savienībai.
Palāta vērtēja, vai Komisijas veiktā IPA pārvaldība Rietumbalkānos tādās svarīgās jomās kā tiesiskums un valsts pārvalde bija efektīva un vai tā patiešām stiprināja administratīvo spēju reģionā. Turklāt Palāta pārbaudīja, kas administratīvās spējas stiprināšanas jomā ir panākts ar ES un Rietumbalkānu politisko dialogu.