EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxemburg

LUXEMBURG

Puh. +352 4398-1

Tiedustelut: eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx

Verkkosivut: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).

Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5455-9 | ISSN 1831-0958 | doi:10.2865/50505 | QJ-AB-16-020-FI-C
PDF | ISBN 978-92-872-5512-9 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/799548 | QJ-AB-16-020-FI-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5464-1 | ISSN 1977-5792 | doi:10.2865/542839 | QJ-AB-16-020-FI-E

© Euroopan unioni, 2016

Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.

Kaavioiden 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 ja 15 sekä liitteessä VII olevan kaavion käyttöön tai toisintamiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?

Maksuttomat julkaisut:

•yksi kappale:
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

•enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).

(*)Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit tai hotellit voivat periä puheluista maksun.

Maksulliset julkaisut:

•EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)

Tapahtuma | Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi | 25.3.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) | 2.5.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen | 14.7.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä | 15.7.2016

FI
2016

nro 22

Erityiskertomus

Ydinvoimaloiden
käytöstäpoistoa Liettuassa,
Bulgariassa ja Slovakiassa
koskevat EU:n
avustusohjelmat:
vuoden 2011 jälkeen on
edistytty jonkin verran,
mutta edessä on suuria
haasteita

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)

Tarkastustiimi

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.

Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin raportoinnista vastaavan jäsenen Phil Wynn Owenin johdolla, ja siihen osallistui II jaoston tarkastustiimi.

Sisällys

Sanasto

Lyhenteet

Tiivistelmä

Johdanto

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat EU:n avustusohjelmat

Mitä ydinvoimaloiden käytöstäpoistolla tarkoitetaan?

Radioaktiivisen jätteen huolto

Aiheuttamisperiaate EU:n ja kansainvälisen yhteisön ohjenuorana

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeviin EU:n avustusohjelmiin osallistuvien toimijoiden tehtävät ja vastuualueet

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen edellinen ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeva erityiskertomus

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

Huomautukset

Käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 jälkeen, mutta edessä on suuria haasteita

Valvonta-alueiden ulkopuolella on edistytty, mutta reaktorirakennusten käytöstäpoisto on yhä aloittamatta ja radioaktiivisen jätteen huollon infrastruktuuri on vain osittain valmis

Lähes kaikki keskeiset käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeet ovat viivästyneet

Käytöstäpoistokustannusten arvioidaan olevan vähintään 5,7 miljardia euroa ja kaksinkertaiset, jos mukaan lasketaan loppusijoituskustannukset

Käytöstäpoiston arvioidut kokonaiskustannukset ovat kasvaneet vuodesta 2010 40 prosenttia eli 5,7 miljardiin euroon

Jäsenvaltioilla, etenkin Liettualla, on rahoitusvaikeuksia

Komissio ei ole arvioinut rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmia riittävästi

Suurin osa kustannuksista kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa rahoitetaan EU:n talousarviosta

Arvioidut kokonaiskustannukset ovat kaksinkertaiset, jos niissä huomioidaan korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituskustannukset

Tulevia kustannuksia koskevien velkojen käsittely kirjanpidossa ei ole ollut asianmukaista tarkastetuissa kolmessa jäsenvaltiossa

Johtopäätökset ja suositukset

Liite I | – | Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n avustusohjelmissa käytöstä poistettavat ydinreaktorit
Liite II | – | Yleiskatsaus ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston avustusohjelmien oikeusperustaan
Liite III | – | Jäsenvaltioissa sijaitsevat ydinreaktorit ja niiden tila 31. joulukuuta 2015
Liite IV | – | Yleiskatsaus ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmien toimijoihin
Liite V | – | Tarkastuksessa tutkitut EU:n rahoittamat hankkeet
Liite VI | – | Viivästykset ja kustannusten ylitykset otokseen valituissa 18 keskeisessä käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeessa ja infrastruktuurihankkeita tukevassa hankkeessa, joita on rahoitettu EU:n avustusohjelmista vuodesta 2001 alkaen
Liite VII | – | Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitustilan rakentaminen syvälle kallioperään Suomen Olkiluodossa

Komission vastaus

Sanasto

Aiheuttamisperiaate: Yleisesti hyväksytty ympäristöpolitiikan käytäntö, jonka mukaan ympäristön pilaantumisen aiheuttajan on vastattava haittojen hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista.

Aktivoituminen: Prosessi, jossa neutronisäteilytys aiheuttaa tahatonta radioaktiivisuutta hidastimissa, jäähdytteissä sekä rakenne- ja säteilysuojamateriaaleissa.

Alkuperäistilaan palautettu alue (greenfield): Termillä ei ole vakiintunutta kansainvälistä määritelmää, mutta tässä kertomuksessa sillä tarkoitetaan käytöstä poistetun ydinvoimalaitoksen laitosalueen lopputilaa, jossa maa-alue voidaan vapauttaa viranomaisten valvonnasta.

Ehdollinen velka: Kirjanpidossa ehdollisella velalla tarkoitetaan olemassa olevaa velvoitetta, jonka maksaminen ei ole todennäköistä tai jonka suuruus ei ole määritettävissä luotettavasti, taikka mahdollista velvoitetta, jonka olemassaolo riippuu jonkin epävarman tapahtuman toteutumisesta tulevaisuudessa.

Ennakkoehdot: Ennakkoehdot ovat EU:n tuen tuloksellista ja tehokasta käyttöä koskevia ehtoja. Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmia koskevista ennakkoehdoista säädetään neuvoston asetuksissa (Euratom) N:o 1368/2013¹ ja (Euratom) N:o 1369/2013². Liettuan, Bulgarian ja Slovakian oli toteutettava asianmukaiset toimenpiteet täyttääkseen ehdot siihen mennessä, kun komissio teki vuoden 2014 vuotuista työohjelmaa koskevan rahoituspäätöksen.

Entinen laitosalue (brownfield): Termillä ei ole vakiintunutta kansainvälistä määritelmää, mutta tässä kertomuksessa sillä tarkoitetaan käytöstä poistetun ydinvoimalaitoksen laitosalueen lopputilaa, joka ei täytä alkuperäistilaan palautetun alueen (greenfield) vaatimuksia. Entisen laitosalueen asteella oleva alue on viranomaisten valvonnassa, ja sen uudelleenkäytölle ja muokkaukselle on asetettu tietyt rajoitukset.

Kontaminaatio: Radioaktiivisen aineen tahaton tai epätoivottu esiintyminen pinnoilla tai kiinteissä aineissa taikka prosessi, joka johtaa aineen esiintymiseen kyseisissä paikoissa.

Käytetty ydinpolttoaine: Reaktorissa säteilytetty ydinpolttoaine, joka on tullut käyttöaikansa päähän.

Käytetyn ydinpolttoaineen kuivavarastointi: Kuivavarastoinnissa käytettyä ydinpolttoainetta varastoidaan säiliöihin suljettuna siihen tarkoitetussa laitoksessa. Kuivavarastointi on toinen käytetyn polttoaineen välivarastointiin käytettävistä vaihtoehdoista. Toinen on niin sanottu märkävarastointi.

Käytetyn ydinpolttoaineen märkävarastointi: Märkävarastoinnissa käytettyä ydinpolttoainetta varastoidaan vesialtaissa. Märkävarastointi on toinen käytetyn polttoaineen välivarastointiin käytettävistä vaihtoehdoista. Toinen on niin sanottu kuivavarastointi.

Käytöstäpoiston kansainväliset tukirahastot: Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallinnoimat rahastot, joilla tuetaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoprosessia. Liettuassa on käytössä Ignalinan käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto (IIDSF), Bulgariassa Kozloduyn käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto (KIDSF) ja Slovakiassa Bohunicen käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto (BIDSF).

Käytöstäpoistotoimenpiteet: Hankkeet, joilla pyritään helpottamaan jäsenvaltioille voimalaitosten käytöstä poistamisesta aiheutuvaa taloudellista rasitetta.

Lieventämistoimenpiteet: Hankkeet, joilla pyritään lieventämään ydinvoimaloiden aikaistetusta sulkemisesta johtuvan kansallisen energiantuotantokapasiteetin pienenemisen vaikutusta.

Loppusijoitus: Radioaktiivisen jätteen huollon viimeinen vaihe. Loppusijoitus voidaan toteuttaa useilla eri tavoilla, kuten sijoittamalla korkea-aktiivinen ydinjäte syvällä maaperässä sijaitsevaan loppusijoitustilaan.

Lopullinen käytöstäpoistosuunnitelma: Asiakirja, jonka ydinvoimalaitoksen toiminnanharjoittaja laatii, kun laitos on suljettu, ja liittää käytöstäpoistolupaa koskevaan hakemukseensa. Suunnitelmassa esitetään kaikki tarvittavat toimet, toimien aikataulu ja arvioidut kustannukset sekä rahoitussuunnitelma. Suunnitelmaa voidaan muuttaa käytöstäpoiston edetessä.

Luvat: Kaikki ydinvoimalaitoksen elinkaaren aikana toteutetut toimet, käytöstäpoisto mukaan lukien, ovat säänneltyjä ja edellyttävät kansallisen viranomaisen lupaa. Valvonta-alueella työskentely edellyttää käyttöluvan muuttamista käytöstäpoistoluvaksi.

Monivuotinen rahoituskehys (MRK): Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan EU:n varainkäytön painopisteet ja enimmäismäärät, jotka EU voi käyttää tietyillä aloilla monivuotisen määräajan aikana. Monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa vahvistetut menojen enimmäismäärät eivät ole samat kuin EU:n talousarviossa, jossa enimmäismäärät ovat aina pienemmät. Monivuotinen rahoituskehys sisältää myös EU:n talousarvion tulonlähteet ja korjausmekanismit kyseisellä kaudella (nykyinen kehys kattaa vuodet 2014–2020).

Radioaktiivinen jäte: Voimalaitoksen käytön ja käytöstäpoiston aikana syntyvä materiaali, joka on radioaktiivisen aineen tai aktivoitumisen saastuttamaa. Jätteet voidaan jakaa alaryhmiin niiden radioaktiivisuuden mukaan (valvonnasta vapaa, hyvin lyhytikäinen, hyvin matala-aktiivinen, matala-aktiivinen, keskiaktiivinen tai korkea-aktiivinen).

Reaktorirakennus: Rakennus, jossa sijaitsee voimalaitoksen reaktori ja muut tärkeimmät osat ja joka muodostaa osan valvonta-aluetta.

Syvällä maaperässä sijaitseva loppusijoitustila: Maanalainen loppusijoituslaitos, joka sijaitsee geologisesti vakaassa maaperäkerrostumassa ja mahdollistaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen leviämisen estämisen ja sen eristämisen biosfääristä pitkäksi aikaa (tuhansiksi vuosiksi tai pidempään). Loppusijoittaminen tarkoittaa, ettei jätettä aiota siirtää myöhemmin pois, vaikka se onkin mahdollista. Geologinen loppusijoitus tarkoittaa erityisesti korkea-aktiiviselle ydinjätteelle tarkoitettua loppusijoitusmenetelmää.

Tekninen käytöstäpoisto: Teknisellä käytöstäpoistolla tarkoitetaan tässä kertomuksessa säteilyn aktivoimien tai saastuttamien rakenteiden ja järjestelmien dekontaminointiin, purkamiseen ja paloitteluun liittyviä menetelmiä, tekniikkaa ja työtä sekä kyseisten materiaalien asianmukaista huoltoa.

Valvonta-alue: Alue, jolle pääsyä valvotaan ja jota varten on vahvistettu erityiset säännöt ionisoivalta säteilyltä suojaamiseksi tai radioaktiivisen kontaminaation leviämisen estämiseksi.

Varaus: Kirjanpidossa varauksella tarkoitetaan taseeseen merkittävää velkaa, jonka toteutumisajankohta tai toteutuva määrä on epävarma.

Velka: Kirjanpidossa velalla tarkoitetaan aikaisempien tapahtumien seurauksena syntynyttä olemassa olevaa velvoitetta.

Välillinen hallinnointi: Yksi kolmesta EU:n talousarvion toteuttamistavasta. Tässä hallinnointimuodossa komissiolla on kokonaisvastuu talousarviosta, mutta se siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä yhdelle tai useammalle kumppanimaalle, kansainväliselle järjestölle, jäsenvaltion virastolle tai muulle elimelle.

Ydinreaktori: Ydinvoimalan alueella sijaitseva järjestelmä, jossa ylläpidetään ja säädellään atomiytimien ketjureaktiota.

Ydinvoimala: Voimalaitos, jossa käytetään polttoaineena halkeavia ydinaineita.

Ydinvoimaloiden käytöstäpoisto: Prosessi, jossa ydinvoimalaitos puretaan ja laitosalue puhdistetaan ennalta määritettyyn lopputilaan.

Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmat: EU-ohjelmat, joissa annetaan taloudellista apua Liettualle, Bulgarialle ja Slovakialle maiden sulkiessa ja poistaessa käytöstä Ignalinan, Kozloduyn ja Bohunicen neuvostovalmisteiset ydinreaktorit maiden liittymissopimuksissa määritettyjen ehtojen mukaisesti. Näitä reaktoreita ei ollut mahdollista kunnostaa länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi taloudellisesti kannattavalla tavalla.

1Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1368/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa ja Slovakiassa sekä asetusten (Euratom) N:o 549/2007 ja (Euratom) N:o 647/2010 kumoamisesta (EUVL L 346, 20.12.2013, s. 1).

2Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1369/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmalle Liettuassa ja asetuksen (EY) N:o 1990/2006 kumoamisesta (EUVL L 346, 20.12.2013, s. 7).

Lyhenteet

AWP: vuotuinen työohjelma

BNPP: Bohunicen ydinvoimala Slovakiassa

CPMA: Liettuan hankehallinnoinnin keskusvirasto

EBRD: Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

IAEA: Kansainvälinen atomienergiajärjestö

IAS: Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto

INPP: Ignalinan ydinvoimala Liettuassa

JAVYS a.s.: Ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava Slovakian valtionyhtiö

KNPP: Kozloduyn ydinvoimala Bulgariassa

KPI: Keskeinen tulosindikaattori

NDAP: Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmat

RBMK-1500: Kanavatyyppinen tehoydinreaktori (käytössä Liettuassa)

SERAW: Radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava Bulgarian valtionyhtiö

VVER 440/230: Vesi-vesi-energiareaktori eli painevesireaktori (käytössä Bulgariassa ja Slovakiassa)

Tiivistelmä

I

Kun Liettua, Bulgaria ja Slovakia olivat Euroopan unionin (EU) jäsenyyttä hakevia ehdokasmaita, jäsenyyden ehdoksi asetettiin kahdeksan neuvostovalmisteisen ensimmäisen sukupolven ydinreaktorin sulkeminen ja käytöstä poistaminen kolmessa ydinvoimalassa.

II

Ydinreaktoreiden sulkeminen ja käytöstä poistaminen ennen niiden suunnitellun käyttöiän päättymistä oli näille kolmelle jäsenvaltiolle suuri rahoituksellinen ja taloudellinen rasite. Siksi EU päätti antaa maille taloudellista tukea vuodesta 1999 lähtien. Vuoteen 2020 mennessä EU on antanut tukea yhteensä 3,8 miljardia euroa, josta Liettua on saanut suurimman osan, Bulgaria toiseksi suurimman ja Slovakia pienimmän.

III

Tämän tarkastuksen tarkoituksena oli selvittää, onko ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevissa EU:n avustusohjelmissa edistytty sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin julkaisi edellisen aihetta käsittelevän kertomuksen vuonna 2011.

IV

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n rahoitusohjelmissa ei ole onnistuttu luomaan oikeanlaisia kannustimia oikea-aikaiselle ja kustannustehokkaalle käytöstäpoistolle.

V

Liettuassa sijaitsevan Ignalinan ydinvoimalan, Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan ja Slovakiassa sijaitsevan Bohunicen ydinvoimalan käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 jälkeen. Voimalaitosten valvonta-alueiden ulkopuolella sijaitsevat keskeiset osat on purettu, mutta kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvonta-alueilla, kuten reaktorirakennuksissa, suoritettavassa työssä. Vaikka ydinvoimalat on jäsenvaltioiden viranomaisten mukaan suljettu pysyvästi, ne eivät ole täysin saaneet aikaan kaikkia edellytettyjä tuotoksia, joiden perusteella komissio arvioi lopullisen sulkemisen edistymistä.

VI

Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat edistyneet jonkin verran jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisessa, mutta monet keskeiset infrastruktuurihankkeet viivästyivät vuosina 2011–2015. Viivästykset ovat olleet pahimpia Liettuassa, missä käytöstäpoiston päättymisajankohtaa on vuoden 2011 jälkeen lykätty yhdeksällä vuodella vuoteen 2038. Kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa on yhä haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi riippuvuuteen ulkopuolisista asiantuntijoista ja uudenlaisten teknisten ratkaisujen käsittelemiseen.

Suositus 1: Tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion olisi

a)parannettava edelleen projektinhallintakäytäntöjään, jotta tarvittavat jätehuollon ja käytetyn ydinpolttoaineen huollon infrastruktuurit saadaan käyttöön suunnitellussa aikataulussa

b)kehitettävä omia teknisiä valmiuksiaan saavuttaakseen paremman tasapainon sisäisen ja ulkopuolisen asiantuntemuksen välillä

c)löydettävä parempia tapoja vaihtaa parhaita käytäntöjä ja teknistä tietoa paitsi keskenään myös laajemmin koko ydinvoimaloiden käytöstäpoiston parissa EU:ssa ja sen ulkopuolella työskentelevän yhteisön kanssa. Komission olisi tuettava näitä pyrkimyksiä kustannustehokkaasti.

VII

Korkea-aktiivisen ydinjätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusratkaisuja koskevat keskustelut ovat kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa yhä luonnosteluvaiheessa, vaikka ratkaisujen toteuttaminen kestää vuosikymmeniä. Loppusijoitusratkaisut voivat olla kansallisia, alueellisia tai muita EU-tason ratkaisuja.

Suositus 2

a)Komission olisi yhdessä kaikkien asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden kanssa kartoitettava käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitusvaihtoehtoja alueelliset ja muut EU-tason ratkaisut mukaan lukien ja pohdittava asianmukaisesti eri vaihtoehtojen turvallisuutta, vaarattomuutta ja kustannustehokkuutta. Komission olisi sisällytettävä asiaa koskeva arviointi ensimmäiseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamaansa kertomukseen radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin täytäntöönpanosta.

b)Tämän tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion olisi edistyttävä loppusijoitussuunnitelmiensa suhteen ja laadittava kattavammat käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta koskevat kustannusarviot ja rahoitussuunnitelmat radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin vaatimusten mukaisesti.

VIII

Kolmen voimalaitoksen käytöstäpoiston on arvioitu maksavan yhteensä vähintään 5,7 miljardia euroa. Jos mukaan lasketaan loppusijoituksesta aiheutuvat kulut, kokonaiskustannukset ovat kaksinkertaiset. Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeva rahoitusvaje on kasvanut Liettuassa viime tarkastuksen jälkeen: tällä hetkellä kustannukset ovat 1,6 miljardia euroa suuremmat kuin käytettävissä oleva rahoitus. Bulgarian rahoitusvajeen arvioidaan olevan 28 miljoonaa euroa ja Slovakian 92 miljoonaa euroa. Vaikka kyseiset kolme jäsenvaltiota ovat viime kädessä itse vastuussa sen varmistamisesta, että niillä on riittävästi varoja sekä voimalaitosten käytöstäpoistoon että loppusijoitukseen, niiden osallistuminen ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU-ohjelmien yhteisrahoitukseen on yhä hyvin vähäistä. Komissio ei ole antanut selkeitä ohjeita yhteisrahoitusta koskevista vaatimuksista. Kaikissa kolmessa voimalaitoksessa on nykyään vähemmän henkilöstöä kuin niiden ollessa täydessä toiminnassa, mutta EU:n varoja käytetään laitosten turvallisesta ylläpidosta vastaavasta henkilöstöstä aiheutuviin kustannuksiin. Komissio ilmoitti vuonna 2011, että EU:n taloudellista tukea ei ole tarkoitus jatkaa vuoden 2020 jälkeen.

Suositus 3: Kolmen asianomaisen jäsenvaltion olisi tunnistettava oma roolinsa sen varmistamisessa, että aiheuttamisperiaatetta noudatetaan, ja oltava valmiita käyttämään kansallisia varojaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja loppusijoituksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä nykyisellä rahoituskaudella että sen jälkeen.

Suositus 4: Komission olisi pyrittävä kasvattamaan jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksia rahoituskaudella 2014–2020. Sen olisi määritettävä selkeästi esimerkiksi komission päätöksellä, milloin on kyse ”perustelluista poikkeustapauksista”, joissa EU voi rahoittaa hankkeita kokonaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien avustusohjelmiensa kautta.

Suositus 5: Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevat rahoitusohjelmat olisi lopetettava vuoden 2020 jälkeen. Jos näistä kolmesta jäsenvaltiosta yhdessä tai useammassa osoitetaan olevan selvä tarve EU:n varojen käytön jatkamiselle vuoden 2020 jälkeen, komission tulevaisuudessa ehdottamaan ja lainsäätäjän hyväksymään EU-rahoitukseen olisi sisällytettävä oikeanlaiset kannustimet käytöstäpoiston jatkamiselle, kuten rahoituksen rajoittaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenvaltioilta. Yksi keino tähän olisi harkita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttömahdollisuuksien laajentamista niin, että niitä voitaisiin käyttää myös ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyviin toimiin ehtojen täyttyessä.

Suositus 6: Komission olisi määrättävä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmista myönnettävää EU:n rahoitusta saa käyttää vain yksinomaan käytöstäpoistotoimien parissa työskentelevän henkilöstön kustannusten kattamiseen.

IX

Komissio ei ole arvioinut riittävästi sitä, täyttävätkö rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmat niille asetetut ennakkoehdot.

Suositus 7: Komission olisi saatettava päätökseen ennakkoehtojen arviointi.

X

Tulevia kustannuksia ei ole aina merkitty varauksina ja/tai sisällytetty tilinpäätöksen liitetietoihin. Tämä heikentää avoimuutta ja vaikeuttaa asianomaisten viranomaisten mahdollisuuksia suunnitella riittävästi, miten tulevat käytöstäpoisto- ja loppusijoituskustannukset katetaan.

Suositus 8: Komission olisi työskenneltävä yhdessä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotta kaikkia ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen tulevia kustannuksia käsitellään kirjanpidossa asianmukaisesti, läpinäkyvästi ja relevanttien tilinpäätösstandardien mukaisesti.

Johdanto

01

Kun Liettua, Bulgaria ja Slovakia olivat Euroopan unionin (EU) jäsenyyttä hakevia ehdokasmaita, jäsenyyden ehdoksi asetettiin kahdeksan neuvostovalmisteisen ensimmäisen sukupolven ydinreaktorin sulkeminen ja käytöstä poistaminen kolmessa ydinvoimalassa³ (ks. kaavio 1 ja liite I). Koska reaktorien kunnostaminen länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi katsottiin taloudellisesti kannattamattomaksi, jäsenyysneuvotteluissa sovittiin, että reaktorit suljettaisiin ennen niiden suunnitellun käyttöiän päättymistä⁴. Näistä kolmesta laitosalueesta vastaavat valtionyhtiöt.

Kaavio 1

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU:n avustusohjelmien kattamat ydinvoimalat Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin (ETT) ydinvoimalaitoksilta saatujen tietojen perusteella. Kuvat: © Bohunicen ydinvoimala, Kozloduyn ydinvoimala ja Ignalinan ydinvoimala.

02

Slovakian Bohunicen V1-ydinvoimalassa ja Bulgarian Kozloduyn ydinvoimalassa on käytössä painevesireaktoreihin kuuluvat vesi-vesi-energiareaktorit (VVER) (ks. kaavio 2). Kyseisiä reaktoreita on aiemmin poistettu käytöstä muualla Euroopassa.

Kaavio 2

Kaaviokuva painevesireaktorilla (VVER 440/230) toimivasta ydinvoimalasta

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

03

Liettuan Ignalinan voimalaitoksen reaktori on kiehutusvesireaktoreihin luokiteltava grafiittihidasteinen reaktori (RBMK-1500), jota kutsutaan yleisesti myös Tšernobyl-tyyppiseksi reaktoriksi (ks. kaavio 3). Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun tällainen grafiittihidasteinen reaktori poistetaan käytöstä⁵.

Kaavio 3

Kaaviokuva grafiittihidasteisella reaktorilla (RBMK-1500) toimivasta ydinvoimalasta

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat EU:n avustusohjelmat

04

Ydinvoimaloiden sulkeminen ja käytöstäpoisto ennen niiden suunnitellun käyttöiän päättymistä oli tässä tutkituille kolmelle jäsenvaltiolle merkittävä rahoituksellinen ja taloudellinen rasite etenkin, koska ne eivät olleet keränneet kansallisia varoja kaikkien käytöstäpoistokustannusten kattamiseksi eikä niillä ollut tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria⁶.

05

EU päätti antaa maille taloudellista tukea vuodesta 1999 lähtien. Aluksi tukea annettiin Phare-ohjelmasta, joka oli liittymistä valmisteleva tukiväline taloudellisen ja teknisen avun antamiseen Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitseville ehdokasmaille. Maiden liityttyä EU:hun tukea jatkettiin ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmissa kunkin maan liittymissopimuksen määräysten ja neuvoston asetusten säännösten mukaisesti (ks. yleiskatsaus liitteessä II)⁷. Kutakin maata varten käynnistettiin oma erillinen tukiohjelma.

06

Tukiohjelmien käynnistymisestä vuonna 1999 vuoteen 2013 asti ohjelmat koskivat seuraavia toimia:

οkäytöstäpoistotoimenpiteet, joilla pyrittiin helpottamaan jäsenvaltioille laitosten käytöstäpoiston aloittamisesta aiheutuvaa taloudellista rasitetta

οtoimenpiteet, joilla pyrittiin lieventämään aikaistetusta sulkemisesta johtuvan kansallisen energiantuotantokapasiteetin pienenemisen vaikutusta.

07

Nykyisellä vuodet 2014–2020 kattavalla kaudella käytöstäpoistoa koskevista EU:n avustusohjelmista myönnetään rahoitusta ainoastaan käytöstäpoistotoimenpiteille⁸, joilla pyritään saavuttamaan taulukossa 1 esitetyt erityistavoitteet.

Taulukko 1

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU:n avustusohjelmien erityistavoitteet vuosina 2014–2020

Ohjelma | Erityistavoitteet
Ignalina, Liettua | Polttoaineen poistaminen reaktoriyksikön 2 sydämestä ja reaktoriyksiköiden 1 ja 2 polttoainealtaista käytetyn polttoaineen kuivaan varastotilaan
Reaktoriyksiköiden turvallinen kunnossapito
Purkamisen suorittaminen turbiinihallissa ja muissa oheisrakennuksissa
Käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti
Kozloduy, Bulgaria | Purkamisen suorittaminen reaktoriyksiköiden 1–4 turbiinihalleissa ja oheisrakennuksissa
Suurten osien ja laitteiden purkaminen reaktoriyksiköiden 1–4 reaktorirakennuksissa
Käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti
Bohunice, Slovakia | Purkamisen suorittaminen reaktori V1:n turbiinihallissa ja oheisrakennuksissa
Suurten osien ja laitteiden purkaminen reaktori V1:n reaktorirakennuksissa
Käytöstäpoistojätteen turvallinen huolto yksityiskohtaisen jätehuoltosuunnitelman mukaisesti
Kaikki | Mahdolliset toimenpiteet, joilla käytöstä poistettavissa reaktoreissa ylläpidetään mahdollisimman korkea turvallisuustaso, mukaan lukien ydinvoimalan henkilöstön tukeminen

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin neuvoston asetusten (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 perusteella.

08

Vuoteen 2020 mennessä EU on antanut tukea yhteensä 3,8 miljardia euroa (ks. kaavio 4).

Kaavio 4

EU:n Liettualle, Bulgarialle ja Slovakialle myöntämät ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat avustukset vuosina 1999–2020

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella.

09

Liettua on saanut eniten avustuksia, Bulgaria toiseksi eniten ja Slovakia vähiten (ks. kaavio 5)⁹.

Kaavio 5

Jäsenvaltiokohtaiset osuudet kaikista ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevista EU:n avustuksista vuosina 1999-2020

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella.

10

Rahoituskautta 2014–2020 varten laatimassaan vaikutustenarvioinnissa¹⁰ komissio totesi, ettei EU:n rahoitustukea ole tarkoitus jatkaa vuoden 2020 jälkeen.

Mitä ydinvoimaloiden käytöstäpoistolla tarkoitetaan?

11

Käytöstäpoisto on ydinvoimalan elinkaaren viimeinen vaihe. Yhä useampia Euroopassa sijaitsevia ydinvoimaloita ollaan jo poistamassa käytöstä tai tullaan poistamaan käytöstä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Vuoden 2015 lopussa EU:ssa oli 129 toiminnassa olevaa ydinreaktoria ja 91 suljettua reaktoria, joista kolme oli poistettu käytöstä kokonaan (ks. liite III). Arvioiden mukaan toiminnassa olevista 129 reaktorista yli 50 suljetaan vuoteen 2025 mennessä¹¹.

Kaavio 6

Ydinreaktorien tila EU:ssa (31. joulukuuta 2015)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission ja IAEA:n Power Reactor Information System (PRIS) -tietokannan tietojen perusteella.

12

Ydinvoimalaitoksen käytöstäpoistoon sisältyy joukko erityisiä prosesseja, joista osaa toteutetaan rinnakkain. Prosessi on saatu päätökseen, kun laitosalue on puhdistettu niin, että maata voidaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti käyttää tai muokata uudelleen joko täysin vapaasti (palautettu alkuperäistilaan, ns. greenfield-tila) tai tietyin rajoituksin (entinen laitosalue, ns. brownfield-tila). Kaikki Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa sijaitsevat laitosalueet on määrä poistaa käytöstä niin, että niiden lopputilana on brownfield-tila.

13

Kaikki kolme jäsenvaltiota valitsivat käytöstäpoistostrategiaksi välittömän purkamisen eivätkä viivästettyä purkamista tai pitkäaikaista turvallista eristämistä. Välittömän purkamisen strategiassa käytöstäpoisto aloitetaan pian voimalaitoksen lopullisen sulkemisen jälkeen. Viivästetyn purkamisen strategiassa ydinpolttoaineen poistamisen jälkeen koko radioaktiivista materiaalia sisältävä laitos tai sen osa joko käsitellään tai varastoidaan turvallisesti, kunnes se myöhemmin dekontaminoidaan ja/tai puretaan¹².

14

Käytöstäpoistoon kuuluu tavallista teollisuuslaitosten käytöstäpoistoon liittyvää työtä, kuten turbiinihallin purkaminen, ja laitosalueella olevaan radioaktiiviseen materiaaliin liittyviä erikoistehtäviä. On tärkeää suunnitella toimien oikea järjestys ja määrittää noudatettavat menetelmät ja menettelytavat.

15

Kaaviossa 7 esitetään tärkeimmät ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyvät prosessit.

Kaavio 7

Tärkeimmät ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyvät prosessit

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

16

Ydinlaitosten toiminnanharjoittajien on laadittava lopullinen käytöstäpoistosuunnitelma, joka sisältää rahoitussuunnitelman, kaikki tarvittavat toimet sekä niiden aikataulun ja arvioidut kustannukset, ja pidettävä suunnitelma ajan tasalla¹³. EU:n tuki on pantava täytäntöön kyseisten suunnitelmien mukaisesti ylläpitäen koko ajan mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa¹⁴.

17

Kaikki ydinvoimalan elinkaaren aikana toteutetut toimet, käytöstäpoisto mukaan lukien, ovat säänneltyjä ja edellyttävät kansallisen viranomaisen lupaa.

Radioaktiivisen jätteen huolto

18

Ydinpolttoainekierron kaikissa vaiheissa syntyy radioaktiivista jätettä. Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) jakaa radioaktiivisen jätteen kuuteen luokkaan radioaktiivisuuden mukaan. Nämä luokat esitetään taulukossa 2.

Taulukko 2

Radioaktiivisten jätteiden luokat sekä jätteiden huolto ja loppusijoitus

Luokka
Kuvaus
Huolto ja loppusijoitus
(syvyydet viitteellisiä)

Valvonnasta vapaa
Jäte, jonka radionuklidipitoisuus on niin pieni, että sitä varten ei tarvita säteilysuojelumääräyksiä ja se voidaan vapauttaa viranomaisvalvonnasta.
maan pinnalla
vapauttaminen tavanomaiseen käsittelyyn, kaatopaikka

Hyvin lyhytikäinen
Jäte, joka sisältää ainoastaan sellaisia radionuklideja, joiden puoliintumisaika on hyvin lyhyt ja aktiivisuuspitoisuudet ylittävät valvonnasta vapauttamisen raja-arvot.
maan pinnalla
hajoamaan jätettävän jätteen varasto

Hyvin matala-aktiivinen
Jäte, joka ei välttämättä täytä valvonnasta vapautetun jätteen vaatimuksia mutta ei edellytä merkittäviä leviämisen estämistä ja eristämistä koskevia toimenpiteitä.
maan pinnalla
kaatopaikka

Matala-aktiivinen
Jäte, joka sisältää rajallisen määrän pitkäikäisiä radionuklideja. Tällaisen jätteen leviäminen on estettävä ja jäte eristettävä tehokkaasti jopa muutamaksi sadaksi vuodeksi.
maan alla
lähellä pintaa (< 30 metriä)

Keskiaktiivinen
Jäte, jonka leviäminen on jätteen sisällön ja etenkin pitkäikäisten radionuklidien vuoksi estettävä tehokkaasti mutta joka ei edellytä lainkaan tai edellyttää vain vähäistä lämmöntuottoon varautumista.
maan alla
keskisyvällä (30–100 metriä)

Korkea-aktiivinen
Jäte, jonka aktiivisuuspitoisuus on riittävän suuri tuottamaan merkittävästi lämpöä tai joka sisältää paljon pitkäikäisiä radionuklideja. Käytetty ydinpolttoaine kuuluu tähän luokkaan.
maan alla
kallioperä (> 400 metriä)

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin IAEA:n vuonna 2009 laatimien turvallisuusvaatimusten ”General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste” perusteella.

19

Kuhunkin luokkaan kuuluvan jätteen turvallinen suojaaminen ja huolto edellyttää erilaista tekniikkaa ja erilaisia menetelmiä. Asteikon matala-aktiivisemmassa päässä valvonnasta vapautetut jätteet voidaan hävittää talousjätteen mukana. Asteikon toisessa päässä oleva korkea-aktiivinen jäte, kuten käytetty ydinpolttoaine, on niin radioaktiivista, että se on suojattava ja eristettävä mahdollisimman tehokkaasti turvallisuuden ja vaarattomuuden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä. Korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitukseen suositellaan yleisesti jätteen säilömistä maaperään useiden satojen metrien syvyyteen louhittuun loppusijoitustilaan¹⁵. IAEA:n turvallisuusvaatimusten mukaan jätehuolto ei pääty ydinvoimalan käytöstäpoiston jälkeen, sillä korkea-aktiivista jätettä ei ole vielä siinä vaiheessa sijoitettu loppusijoituslaitokseen¹⁶.

Aiheuttamisperiaate EU:n ja kansainvälisen yhteisön ohjenuorana

20

Käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa säännellään Euroopan unionissa radioaktiivisen jätteen huollosta annetulla direktiivillä¹⁷. Direktiivin vaatimukset perustuvat vuonna 1997 tehtyyn IAEA:n yleissopimukseen¹⁸, jonka myös Liettua, Bulgaria ja Slovakia ovat allekirjoittaneet. Yleissopimus velvoittaa sopimuspuolet soveltamaan niin sanottua aiheuttamisperiaatetta (eli saastuttaja maksaa -periaatetta), jonka mukaan jätteen tuottajan on vastattava kustannuksista, joita syntyy jätteen käsittelemisestä niin, ettei se aiheuta vahinkoa ihmisten terveydelle eikä ympäristölle¹⁹. Toinen yleissopimuksen perusperiaatteista on se, ettei ydinjätehuollosta saa aiheutua tuleville sukupolville kohtuutonta rasitetta. Tämä periaate näkyy myös radioaktiivisen jätteen huollosta annetussa direktiivissä, jossa todetaan, että ”kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava eettinen velvollisuus välttää sitä, että tuleville sukupolville jätetään kohtuuton rasite käytetystä ydinpolttoaineesta ja radioaktiivisesta jätteestä, olemassa olevien ydinlaitosten käytöstä poistamisesta syntyvä radioaktiivinen jäte mukaan lukien”²⁰.

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeviin EU:n avustusohjelmiin osallistuvien toimijoiden tehtävät ja vastuualueet

21

Euroopan komissio on asiaa koskevien säännösten sallimalla tavalla valinnut ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmien hallinnointitavaksi välillisen hallinnoinnin²¹. Kyseisessä hallinnointimuodossa komissio siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä täytäntöönpanoelimille (ks. liite IV), mutta sillä on edelleen kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Komission on tätä varten varmistettava, että täytäntöönpanoelimillä on riittävät valvonta- ja seurantarakenteet. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) toimii täytäntöönpanoelimenä kaikissa kolmessa ohjelmassa.

22

Liettuassa toimii myös toinen täytäntöönpanoelin eli hankehallinnoinnin keskusvirasto (Central Project Management Agency, CPMA), joka on kansallinen julkinen elin ja hoitaa hallinnoimissaan hankkeissa samanlaisia tehtäviä kuin EBRD²². Tarkastuksen suorittamisen aikaan kaikki uudet hankkeet kanavoitiin hankehallinnon keskusviraston kautta. EBRD vastaa sen vastuulle aiemmin annetuista hankkeista.

23

Kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on velvollisuus luoda ohjelman täytäntöönpanoa varten asianmukaiset kansalliset rakenteet ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet käytöstäpoisto-ohjelmiensa moitteetonta toimintaa haittaavien oikeudellisten tai hallinnollisten esteiden poistamiseksi²³. Jäsenvaltiot nimeävät energiapolitiikasta vastaavasta ministeriöstä ohjelmakoordinaattorin, jolla on kokonaisvastuu maan käytöstäpoisto-ohjelmien suunnittelusta, koordinoinnista ja seurannasta kansallisella tasolla.

24

Liettua on lisäksi nimittänyt valtiovarainministeriön rahoituskoordinaattoriksi vastaamaan hankehallinnoinnin keskusviraston rahoitusvalvonnasta.

25

Ohjelmien pääasialliset edunsaajat ovat ydinvoimaloiden toiminnanharjoittajat ja/tai käytöstäpoistoluvan haltijat, jotka ovat valtionyhtiöitä. Ne vastaavat hankkeiden toteuttamisesta sen jälkeen, kun ehdotukset on hyväksytty.

26

Kukin jäsenvaltio laatii joka vuosi vuotuisen työohjelman, jossa esitetään suunnitelma varojen käytöstä. Tämän jälkeen komissio tekee rahoitusta koskevat päätökset kuultuaan ensin ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman hallintokomiteaa (Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee, NDAPC), joka koostuu EU:n 28 jäsenvaltion edustajista. Komissio hyväksyy myös EU:n avustuksella rahoitettavia, täytäntöönpanoelimen valitsemia yksittäisiä hankkeita koskevat asiakirjat. Kansallisen koordinoinnin jälkeen ohjelmakoordinaattori toimittaa uusia hankkeita koskevat ehdotukset EBRD:n ja Liettuassa myös hankehallinnoinnin keskusviraston hyväksyttäväksi. Täytäntöönpanoelimet esittävät hanke-ehdotukset tarkistusten jälkeen komissiolle.

27

Tämän jälkeen komissio siirtää sopimusjärjestelyjen mukaisesti asianmukaiset varat EBRD:lle ja Liettuassa myös hankehallinnon keskusvirastolle. Nämä elimet seuraavat hankkeiden toteuttamista.

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen edellinen ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskeva erityiskertomus

28

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutki vuonna 2011 antamassaan erityiskertomuksessa ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettua EU:n taloudellista tukea Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle²⁴.

3Kozdoluyn voimalaitoksessa Bulgariassa ja Bohunicen voimalaitoksessa Slovakiassa käytöstä poistettavien reaktorien rinnalla on käytössä myös muita reaktoreita. Tässä kertomuksessa voimalalla tai voimalaitoksella tarkoitetaan ainoastaan käytöstä poistettavia reaktoreita.

4DOC/97/8, ”Agenda 2000 – Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the Applications for Membership to the European Union presented by the candidate Countries”, Strasbourg/Bryssel, 15.7.1997; Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestö (WENRA), ”Nuclear Safety in EU Candidate Countries”, lokakuu 2000.

5Vaikka ne on suljettu, Tšernobylin reaktoreita ei ole poistettu käytöstä. Vuonna 1986 sattuneen onnettomuuden jälkeen nelosreaktorin päälle rakennettiin niin kutsuttu sarkofagi.

6Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Nuclear Decommissioning Assistance Programme data”, SEK(2011) 914 lopullinen.

7EU:n tuen lisäksi Liettua ja Bulgaria ovat saaneet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallinnoimalta ydinturvallisuusrahastolta erilliset avustukset ydinvoimaloiden käyttöturvallisuuden ylläpitämiseen.

8Lieventämistoimenpiteille, joihin kuuluvat myös energiatehokkuus ja uusiutuva energia, on mahdollista myöntää rahoitusta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, joista kaikki kolme jäsenvaltiota saavat tukea.

9Nämä kolme jäsenvaltiota luetellaan tässä kertomuksessa niitä koskevien avustusohjelmien suuruuden mukaisessa järjestyksessä: Liettua, Bulgaria ja Slovakia.

10Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Impact assessment”, SEK(2011) 1387 lopullinen.

11Ohjeellinen ydinohjelma – Osoitettu Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisesti Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle lausuntoa varten, jäljempänä ’komission vuonna 2016 antama ohjeellinen ydinohjelma’, COM(2016) 177 final, 4. huhtikuuta 2016, s. 7.

12IAEA:n turvallisuusvaatimukset, ”Decommissioning of Facilities, General Safety Requirements No. GSR Part 6”, 2014.

13IAEA:n turvallisuusvaatimukset, ”General Safety Requirements Part 6”, s. 15 ja 16.

14Neuvoston asetusten (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 2 artiklan 1 kohta.

15IAEA:n turvallisuusvaatimukset ”General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste”, 2009, s. 6.

16IAEA:n turvallisuusvaatimukset ”General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste”, 2009, s. 3.

17Neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten (EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48).

18IAEA, käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yleissopimus.

19Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan IAEA:n yleissopimuksen 21 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Kukin sopimuspuoli takaa, että pääasiallinen vastuu käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuudesta on sitä koskevan luvan haltijalla, ja ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että jokainen luvanhaltija täyttää velvollisuutensa”.

20Neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom johdanto-osan 24 kappale.

21Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 28 päivänä lokakuuta 2015 annetulla asetuksella (EU, Euratom) N:o 2015/1929, 58 artiklan 1 kohdan c alakohta.

22Slovakia on tehnyt virallisen ehdotuksen toisen, kansallisen täytäntöönpanokanavan perustamisesta siten, että Slovakian innovaatio- ja energiavirasto toimisi EBRD:n rinnalla.

23Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 7 päivänä elokuuta 2014, Bulgariaa, Liettuaa ja Slovakiaa koskeviin ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmiin liittyvistä soveltamissäännöistä kaudella 2014–2020, C(2014) 5449 final, 4 artikla.

24Erityiskertomus nro 16/2011 ”Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle: saavutettu edistys ja tulevat haasteet” (http://eca.europa.eu).

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa

29

Tässä tarkastuksessa pyrittiin selvittämään, onko ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevissa EU:n avustusohjelmissa edistytty sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin julkaisi aiheesta edellisen kertomuksensa²⁵ vuonna 2011.

30

Tarkastuksessa keskityttiin erityisesti siihen, onko ohjelmissa edistytty seuraavien tavoitteiden suhteen:

–voimalaitosten purkaminen, tarvittavien lupien hankkiminen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollon ja jätehuollon infrastruktuurien rakentaminen

–luotettavien kustannusarvioiden laatiminen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoiston loppuun saattamiseen tarvittavan rahoituksen varmistaminen.

31

Kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa käytiin asianomaisilla laitosalueilla, analysoitiin ohjelmia ja hankkeita koskevia asiakirjoja ja haastateltiin jäsenvaltioiden viranomaisia, ydinvoimalaitosten toiminnanharjoittajia, kansallisia radioaktiivisen jätteen huollon luvanhaltijoita, valvontaviranomaisia sekä täytäntöönpanoelinten ja Euroopan komission virkamiehiä.

32

Hanketason edistymisen arviointia varten asianomaisista kolmesta jäsenvaltiosta valittiin 17 EU-rahoitusta saanutta ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyvää infrastruktuurihanketta ja muuta hanketta (ks. liite V). Tarkasteluun valittiin hankkeita, joiden suhteen edellisessä kertomuksessa oli tehty vakavimmat havainnot, ja muita käytöstäpoiston kannalta keskeisiä hankkeita. Lisäksi tarkastuksessa kerättiin tietoja 18:sta käynnissä olevaa keskeistä infrastruktuurihanketta koskevasta viivästyksestä ja kustannusten ylittymisestä (liite VI).

33

Tarkastuksessa poimittiin myös mahdollisuuksien mukaan esimerkkejä menettelytapojen parantamisesta tutkituissa kolmessa jäsenvaltiossa ja yleisestä kaukonäköisyydestä. Tätä varten vierailtiin myös maailman ensimmäisen syvälle maaperään rakennettavan loppusijoitustilan rakennustyömaalla Suomessa (ks. liite VII).

34

Tarkastus toimitettiin huhtikuun 2015 ja huhtikuun 2016 välisenä aikana.

35

Tarkastuksessa ei käsitelty sitä, onko hankemenoissa noudatettu rahastokohtaisia sääntöjä. Tarkastuksessa ei myöskään käsitelty julkisia hankintamenettelyjä eikä arvioitu säteilyturvallisuutta tai laitosten turvallisuutta, sillä se on asianomaisten kansallisten viranomaisten tehtävä. Tarkastuksessa ei millään tavalla pyritty ottamaan kantaa ydinvoiman puolesta tai sitä vastaan eikä tekemään johtopäätöksiä EU:n energiapaletista. Näitä seikkoja ei käsitellä tässä kertomuksessa.

25Erityiskertomus nro 16/2011.

Huomautukset

Käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 jälkeen, mutta edessä on suuria haasteita

36

Tässä osiossa esitetään havaintoja siitä, miten EU:n avustusohjelmilla tuetussa ydinvoimalaitosten käytöstäpoistossa on edistytty vuoden 2011 jälkeen, ja nostetaan esiin keskeisiin infrastruktuurihankkeisiin vaikuttavia viivästyksiä.

Valvonta-alueiden ulkopuolella on edistytty, mutta reaktorirakennusten käytöstäpoisto on yhä aloittamatta ja radioaktiivisen jätteen huollon infrastruktuuri on vain osittain valmis

37

Kaikkien kolmen ydinvoimalan osalta tutkittiin,

–onko ydinvoimalan sulkeminen lopullista

–onko purkutöissä edistytty valvonta-alueella ja sen ulkopuolella

–onko käytöstäpoistoa ja purkutöitä varten olemassa tarvittavat käytetyn ydinpolttoaineen huollon ja jätehuollon infrastruktuurit.

Kansallisten viranomaisten mukaan voimalaitosten sulkeminen on nyt lopullista, mutta komission edellyttämiä tuotoksia ei ole vielä saatu aikaan

38

Komissio määritti vuonna 2011 neljä edellytettyä tuotosta, joiden perusteella ydinvoimalan sulkemista voidaan pitää lopullisena²⁶. Taulukossa 3 esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, missä määrin nämä edellytetyt tuotokset ovat toteutuneet Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa.

39

Liettuan, Bulgarian ja Slovakian viranomaisten mukaan tähän mennessä saavutettu edistyminen tarkoittaa, että sulkeminen on käytännössä lopullista, sillä toiminnan uudelleen käynnistäminen ei olisi enää teknisesti mahdollista tai kustannustehokasta²⁷.

Taulukko 3

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arvio lopullisen sulkemisen edellyttämien tuotosten toteutumisesta kolmessa tarkastellussa ydinvoimalaitoksessa (31. joulukuuta 2015)

Edellytetyt tuotokset
Ignalina, Liettua
Kozloduy, Bulgaria
Bohunice, Slovakia

1. Ydinvoimalaitosta ylläpidetään turvallisesti sulkemisen jälkeisessä tilassa, kunnes kaikki polttoaine on poistettu
Täyttyy osittain
Turvallinen ylläpito on meneillään. Reaktorista 1 on poistettu polttoaine. Reaktorista 2 ei ole vielä poistettu polttoainetta.
Täyttyy
Polttoaine on poistettu reaktoreista ja polttoainealtaista.
Täyttyy
Polttoaine on poistettu reaktoreista ja polttoainealtaista.

2. Käytöstäpoistolupa on voimassa
Ei täyty
Lupaa ei ole vielä myönnetty.
Täyttyy osittain
Yksiköille 1 ja 2 on myönnetty lupa. Yksiköiden 3 ja 4 odotetaan saavan luvan vuonna 2016.
Täyttyy
Lupa myönnetty vuonna 2015.

3. Reaktorin sydämen / primääripiirin purkusuunnitelma on valmis
Täyttyy osittain
Purkuprosessia koskeva suunnitelma ei ole vielä valmis, asiaa koskeva tutkimus käynnissä (ks. liite V, hanke 6).
Toteutunut osittain
Purkuprosessin suunnitteluhanke on hankintavaiheessa.
Toteutunut osittain
Purkuprosessin suunnitteluhanke on yhä käynnissä (ks. liite V, hanke 16).

4. Purkaminen on aloitettu reaktorirakennuksessa
Toteutunut osittain
Reaktorirakennuksessa on tähän mennessä suoritettu vain vähäisiä töitä.
Toteutunut osittain
Reaktorirakennuksessa on tähän mennessä suoritettu vain vähäisiä töitä.
Toteutunut osittain
Reaktorirakennuksessa on tähän mennessä suoritettu vain vähäisiä töitä.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.

40

Lopullisen vaiheen saavuttamista ydinvoimalan käytöstäpoistoprosessissa voidaan arvioida myös sen edellytetyn tuotoksen perusteella, onko voimalalle myönnetty käytöstäpoistolupa, joka vaaditaan ennen töiden aloittamista valvonta-alueella. Bulgariassa ja Slovakiassa asianomaisten voimalaitosten luvat on vuoden 2011 jälkeen muutettu käyttöluvista käytöstäpoistoluviksi, mutta Liettuassa ei.

–Liettuan Ignalinan voimalaitokselle ei ole vielä myönnetty käytöstäpoistolupaa. Lupa on tarkoitus myöntää vasta vuonna 2022 eli 10 vuotta alkuperäisestä aikataulusta jäljessä ja 18 vuoden kuluttua yksikön 1 sähköntuotannon lopettamisesta.

–Bulgarian Kozloduyn voimalaitoksen kahdelle ensimmäiselle yksikölle myönnettiin kymmenen vuoden käytöstäpoistoluvat 27. marraskuuta 2014, ja yksiköille 3 ja 4 on tarkoitus myöntää käytöstäpoistoluvat vuonna 2016. Reaktorien keskeisten järjestelmien tai itse reaktorien suurempiin purkutöihin saatetaan kuitenkin tarvita vielä lisälupia.

–Slovakian Bohunicen voimalaitokselle myönnettiin käytöstäpoistolupa 23. joulukuuta 2014. Luvan myötä reaktorirakennuksessa voidaan aloittaa purkutyöt. Käytöstäpoistosuunnitelmaan sisältyvän aikataulun mukaan merkittävät purkutyöt oli määrä aloittaa vasta vuoden 2015 lopussa. Merkittäviä purkutöitä ei ole vielä aloitettu.

Purkutöissä on edistytty valvonta-alueen ulkopuolella

41

Kuten taulukosta 3 käy ilmi, yhdessäkään kolmesta voimalaitoksesta ei ole vielä saatu valmiiksi reaktorien sydänten/primääripiirien purkusuunnitelmia tai tehty muitakin kuin vähäisiä töitä reaktorirakennuksessa. Näin ollen kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvonta-alueella, kuten reaktorirakennuksessa, suoritettavassa työssä.

42

Purkutöissä on kuitenkin edistytty valvonta-alueen ulkopuolella. Tilintarkastustuomioistuimen edellisen kertomuksen jälkeen eräiden keskeisten osien, kuten valvonta-alueen ulkopuolella sijaitsevien turbiinihallien, purkamisessa on edistytty kaikissa kolmessa kohteessa (ks. esimerkit kaavioissa 8 ja 9). Liettuassa purkaminen aloitettiin suunniteltua myöhemmin, mutta työt ovat edenneet vuodesta 2014 lähtien.

Kaaviot 8 ja 9

Kuvia keskeisten osien purkamisen edistymisestä Bohunice V1-ydinvoimalan turbiinihallissa Slovakiassa

Kaavio 8 – Ennen purkamista

2011: Turbiinihalli, jossa turbiinit on paikallaan

© Javys.

Kaavio 9 – Purkamisen jälkeen

2015: Turbiinihalli, josta on poistettu turbiinit

© Javys.

Jätehuoltoinfrastruktuurin luomisessa on edistytty jonkin verran, mutta käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituslaitokset ovat vasta luonnosteluvaiheessa

43

Lupa jatkaa käytöstäpoistoprosessia myönnetään vain, jos on käytössä mm. riittävät jätehuoltoratkaisut ja -infrastruktuuri. Koska erilaisia jätteitä käsitellään eri tavoin (ks. taulukko 2), laitoksesta ja radioaktiivisesta jätteestä tarvitaan riittävän täydellinen radiologinen inventaario ja karakterisointi, jotta voidaan tarkasti määrittää järjestelmien ja rakenteiden dekontaminoinnissa, purkamisessa ja paloittelemisessa tarvittavat menetelmät ja tekniikat sekä valita sopivimmat jätehuoltoratkaisut. Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat edistyneet tässä suhteessa viime tarkastuksen jälkeen. Vaikka työ yleisesti ottaen edistyykin käytöstäpoistosuunnitelmien aikataulujen mukaisesti, reaktorirakennuksen radiologinen karakterisointi ei ole vielä kattava yhdessäkään kolmesta voimalaitoksesta.

44

Hyvin matala-aktiivisen, matala-aktiivisen ja keskiaktiivisen jätteen osalta (ks. taulukko 4) kaikki kolme jäsenvaltiota ovat edistyneet jonkin verran tärkeimmän tarvittavan jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisessa. Olemassa oleva infrastruktuuri täyttää tarpeet käytöstäpoiston tässä vaiheessa. Näin ollen yhdessäkään kolmesta voimalaitoksesta ei ole välitöntä vaaraa siitä, että käytöstäpoisto olisi keskeytettävä jätehuoltoinfrastruktuurin kapasiteetin riittämättömyyden vuoksi. Useat korkea-aktiivisen jätteen tai tulevaisuudessa syntyvien suurempien jätemäärien käsittelemistä koskevat hankkeet ovat kuitenkin viivästyneet, ja osa on yhä suunnitteluvaiheessa (ks. taulukko 4 ja kohdat 60–71).

45

Korkea-aktiivinen jäte on pääasiassa joko loppusijoitukseen tarkoitettua käytettyä ydinpolttoainetta tai käytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittelystä jäljelle jäävää materiaalia. Yleisesti ottaen käytetyn ydinpolttoaineen osuus korkea-aktiivisen jätteen määrästä on 95 prosenttia ja sen osuus ydinvoimalan koko radioaktiivisuudesta on 95–99 prosenttia. Kun käytetty ydinpolttoaine on poistettu reaktorista (ks. kaavio 10), se joko jälleenkäsitellään tai välivarastoidaan noin 50 vuodeksi.

Taulukko 4

Hyvin matala-aktiivisen, matala-aktiivisen ja keskiaktiivisen jätteen jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisen edistyminen vuosina 2011 ja 2015

| 2011 | 2015
Ignalina, Liettua | Hyvin matala-aktiivisen jätteen kaatopaikkalaitoksen välivaraston rakentaminen on käynnissä. | Välivarasto on valmis, ja sen nykykapasiteetista 80 prosenttia on täynnä.
Maanpäällisen laitoksen rakentamista ei ole vielä aloitettu. | Maanpäällisen laitoksen rakentamista ei ole vielä aloitettu tarjouskilpailun viivästyttyä teknisiin suunnitelmiin tehtyjen muutosten vuoksi.
Matala- ja keskiaktiivisen ja lyhytikäisen jätteen lähellä maanpintaa sijaitseva loppusijoitustila on suunnitteluvaiheessa. | Lähellä maan pintaa sijaitseva loppusijoitustila on yhä suunnitteluvaiheessa ja viivästynyt vuodella.
Pitkäikäisen, keskiaktiivisen kiinteän jätteen huolto- ja varastointilaitos on viivästynyt 3,5 vuotta. | Kiinteän jätteen huolto- ja varastointilaitos on viivästynyt 9 vuotta. Laitoksen toiminnalle on tarkoitus saada hyväksyntä vuonna 2018. Reaktorin purkamisesta syntyvän jätteen varastointiin ei ole olemassa laitosta, mutta asiaa koskeva hanke on käynnistetty.
Kozloduy, Bulgaria | Laitosalueella olemassa olevat varasto- ja käsittelylaitokset ovat käytössä, mutta tulevaa käytöstäpoistoa varten tarvitaan lisää varastointi- ja käsittelykapasiteettia. | Käytöstäpoistoluvan haltijan eli radioaktiivisen jätteen huollosta vastaavan valtionyhtiö SERAWin tekemän arvioinnin mukaan radioaktiivisen jätteen nykyisen varastointikapasiteetin pitäisi riittää vuoteen 2022 asti.
Kansallinen matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusijoituslaitos on tarkoitus rakentaa vuoden 2015 loppuun mennessä. | Keskeisin puuttuva osa, kansallinen matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusijoituslaitos, viivästyy kuusi vuotta. Laitoksen odotetaan valmistuvan vuonna 2021 (ks. kohta 56).
Bohunice, Slovakia | Laitosalueella olemassa olevat varastointi- ja käsittelylaitokset ovat käytössä. Tulevaa käytöstäpoistoa varten tarvitaan lisää varastointi- ja käsittelykapasiteettia. | Käynnissä oleva hanke hyvin matala-aktiivisen jätteen kansallisen loppusijoitustilan kapasiteetin kasvattamiseksi on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2018.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.

Kaavio 10

VVER 440/230 -reaktorin käytettyjen polttoaine-elementtien varastointiteline

© Javys.

46

Bulgariassa ja Slovakiassa kaikki ydinpolttoaine on saatu poistettua reaktoreista, mutta Liettuan yksikössä 2 on vielä osa polttoaineesta ja yksikön 1 varastoaltaat ovat yhä täynnä käytettyä polttoainetta. Bulgariassa ja Slovakiassa käytetyt ydinpolttoaine-elementit luokitellaan yhä mahdollisesti tulevaisuudessa käyttökelpoiseksi materiaaliksi, joskin osa siitä päätyy väistämättä pysyvästi loppusijoitettavaksi. Taulukossa 5 esitetään yleiskatsaus käytetyn ydinpolttoaineen luokitteluun, sen tämänhetkiseen varastointipaikkaan ja -tapaan sekä käytetyn ydinpolttoaineen väliaikaiseen huoltoon tarkoitetun infrastruktuurin tilaan.

Taulukko 5

Yleiskatsaus käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin ja luokitteluun

| Polttoaine poistettu reaktorin sydämestä? | Polttoaine poistettu reaktori- ja varastoaltaista? | Käytetyn polttoaineen luokka | Käytetyn polttoaineen nykyinen sijainti | Onko käytetylle polttoaineelle loppusijoitustila?
Ignalina, Liettua | Yksikkö 1 | Kyllä | Ei | Korkea-aktiivinen jäte | Yksikön 1 reaktorialtaat ja laitosalueella oleva käytetyn polttoaineen välivarastointiin tarkoitettu kuivavarasto | Ei
Yksikkö 2 | Ei | Ei | Korkea-aktiivinen jäte | Yksikön 2 reaktorin sydän ja yksikön 2 reaktorialtaat | Ei
Kozloduy, Bulgaria | Kyllä | Kyllä | Mahdollisesti tulevaisuudessa käyttökelpoinen materiaali | Laitosalueella olevat käytetyn polttoaineen välivarastointiin tarkoitetut märkä- ja kuivavarastot, osittain lähetetty Venäjälle | Ei
Bohunice V1, Slovakia | Kyllä | Kyllä | Mahdollisesti tulevaisuudessa käyttökelpoinen materiaali | Laitosalueella sijaitseva käytetyn polttoaineen välivarastointiin tarkoitettu märkävarasto | Ei

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.

47

Taulukossa 6 luodaan yleiskatsaus käytetyn ydinpolttoaineen välivarastointi-infrastruktuurin suhteen vuoden 2011 jälkeen saavutettuun edistykseen. Etenkin Liettuassa edistymistä on haitannut käytetyn polttoaineen välivarastointilaitoksen rakennustöiden viivästyminen.

Taulukko 6

Käytetyn ydinpolttoaineen välivarastointi-infrastruktuurin rakentamisen edistyminen vuosina 2011 ja 2015

2011
2015

Ignalina, Liettua
Polttoainetta ei voitu poistaa yksiköistä, ennen kuin käytetyn polttoaineen välivarastointilaitos oli toimintakunnossa, mutta hanke oli neljä vuotta jäljessä aikataulustaan.
Käytetyn polttoaineen välivarastointilaitoksen rakentaminen on viivästynyt vielä kuusi vuotta, joten se on kymmenen vuotta jäljessä vuoden 2005 lopullisessa käytöstäpoistosuuunnitelmassa asetetusta aikataulusta. Laitoksen valmistuminen on edellytys käytöstäpoistoluvan saamiselle.

Kozloduy, Bulgaria
Käytettyjen polttoainenippujen säiliöissä tapahtuvaan varastointiin tarkoitetun kuivavaraston suunnittelussa ja rakentamisessa on merkittäviä viivästyksiä ja budjetinylityksiä.
Haltuunottotodistus saatiin maaliskuussa 2013, ja vuoteen 2015 mennessä 34:stä säiliöstä oli täytetty ja varastoitu kuusi. Varastolaitokselle saatiin kymmenen vuoden käyttölupa 29. tammikuuta 2016.

Bohunice, Slovakia
Käytetyn polttoaineen välivarastointiin on käytettävissä märkävarasto.
V1-ydinvoimalaitoksen käytetty polttoaine on varastoitu laitosalueella sijaitsevaan käytetyn polttoaineen välivarastoon. Sen varastointikapasiteetti riittää muiden voimaloiden käytetty ydinpolttoaine huomioon ottaen vuoteen 2024 saakka. Loppusijoituspäätöstä odoteltaessa on suunnitteilla käytetyn polttoaineen välivarastointiin tarkoitetun kuivavaraston rakentaminen.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.

48

Käytetyn ydinpolttoaineen välivarastointi on väliaikainen ratkaisu ennen loppusijoitusta. Korkea-aktiivinen jäte suositellaan yleisesti säilöttäväksi syvällä maaperässä sijaitsevaan, vähintään useiden satojen metrien syvyyteen louhittuun loppusijoitustilaan (ks. esimerkki liitteessä VII). Periaatteessa jokaisen maan, jolla on ydinohjelma, on laadittava ohjelma riittävän loppusijoitustilan rakentamiseksi²⁸. Joissakin maissa radioaktiivista jätettä kuitenkin syntyy vähän, mailla voi olla rajalliset taloudelliset resurssit tai niiden geologiset olosuhteet eivät ole sopivat²⁹. Kuten taulukosta 5 käy ilmi, yhdelläkään tässä käsitellyistä kolmesta jäsenvaltiosta ei ole käytettävissään tällaista loppusijoitustilaa. Muissa EU:n jäsenvaltioissa haetaan ratkaisua samoihin haasteisiin.

49

Loppusijoituspaikka voidaan hankkia monikansallisen yhteistyön avulla. Niin sanottuun monikansalliseen loppusijoitustilaan säilötään useammasta kuin yhdestä maasta peräisin olevaa jätettä. Jos kaikki hankkeeseen osallistuvat maat sijaitsevat samalla alueella, tällaista laitosta kutsutaan usein alueelliseksi loppusijoitustilaksi³⁰.

50

Radioaktiivisen jätteen huollosta annetussa EU:n direktiivissä jätetään mahdollisuus asiaa koskevaan alueelliseen yhteistyöhön ja todetaan nimenomaisesti, että ”eräät jäsenvaltiot katsovat, että käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon liittyvien laitosten, myös loppusijoituslaitosten, jakaminen voisi olla hyödyllinen, turvallinen ja kustannustehokas vaihtoehto”³¹. Osa EU:n jäsenvaltioista on kuitenkin rajoittanut ydinjätteen tuontia kansallisella lainsäädännöllä. Esimerkkejä:

–Liettua on kieltänyt radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen tuonnin lukuun ottamassa tapauksia, joissa on kyse a) radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen kauttakuljetuksesta Liettuan läpi ja b) ulkomailla käsitellyn radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen tuonnista takaisin Liettuaan³².

–Bulgaria on kieltänyt radioaktiivisen jätteen tuonnin lukuun ottamatta a) Bulgariassa valmistettujen käytettyjen ionisoivaa säteilyä lähettävien umpilähteiden jälleentuontia ja b) Bulgariaa varten jälleenkäsiteltyä radioaktiivista jätettä³³.

–Slovakia on kieltänyt radioaktiivisen jätteen tuonnin lukuun ottamassa a) maan läpi kulkevaa kauttakuljetusta ja b) radioaktiivisen jätteen tuontia jälleenkäsittelyä ja käsittelyä varten³⁴.

51

Koko EU:ssa on parhaillaan rakenteilla vain yksi syvällä maaperässä sijaitseva loppusijoitustila. Se sijaitsee Suomessa (ks. liite VII). Suomen valtioneuvosto teki toteuttamisaikataulusta ensimmäisen päätöksen vuonna 1983, jolloin aloitettiin myös sijoituspaikan seulonta. Loppusijoitus voidaan aloittaa vasta lähes 40 vuotta myöhemmin (hankkeen aikataulu esitellään kaaviossa 11). Käytetyn polttoaineen loppusijoitus on tarkoitus aloittaa 2020-luvun alussa.

Kaavio 11

Suomen kallioperään rakennettavan loppusijoitustilan aikataulu

© Posiva Oy.

52

Myös muut jäsenvaltiot ovat eri vaiheissa valmistelemassa syvällä maaperässä sijaitsevan loppusijoitustilan rakentamista.

–Ruotsissa syvälle maaperään rakennettavaa Forsmarkin loppusijoitustilaa koskeva hakemus on Ruotsin säteilyturvaviraston käsiteltävänä. Laitos on tarkoitus saada valmiiksi ja ottaa käyttöön vuoteen 2028 mennessä³⁵.

–Ranskassa saatetaan jättää rakennuslupahakemus vuonna 2017 tai 2018. Toiminnan pilottivaihe on tarkoitus toteuttaa vuosien 2025 ja 2035 välisenä aikana ja kaupallinen toiminta käynnistää vuoden 2035 jälkeen³⁶.

–Saksassa korkea-aktiivisen radioaktiivisen jätteen varastointia käsittelevälle valiokunnalle on annettu tehtäväksi laatia vuoden 2016 loppuun mennessä sijoituspaikan valintaa valmisteleva raportti. Kansallisen lainsäädännön mukaan paikka on valittava vuoteen 2031 mennessä. Loppusijoitus voitaisiin aloittaa aikaisintaan vuonna 2045 tai 2050³⁷.

53

Radioaktiivisen jätteen huollosta vuonna 2011 annetun EU:n direktiivin mukaan jäsenvaltioiden oli laadittava kansallinen ohjelma ja siihen sisältyvä loppusijoitussuunnitelma elokuuhun 2015 mennessä. Komission tehtävänä on toimittaa parlamentille ja neuvostolle kertomus direktiivin täytäntöönpanosta, mutta se ei ole vielä antanut kertomusta³⁸.

54

Tilintarkastustuomioistuin analysoi käsiteltävinä olevien kolmen jäsenvaltion kansalliset ohjelmat ja totesi, että Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa on vasta alettu keskustella mahdollisista loppusijoitusratkaisuista, joten asian käsittely on vasta luonnosteluvaiheessa.

55

Bulgarian kansallisessa ohjelmassa nimetään kolme vaihtoehtoa korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen käsittelyyn:

–jälleenkäsittely muissa maissa

–osallistuminen alueellisiin tai kansainvälisiin loppusijoitusratkaisuihin vaarantamatta kuitenkaan kansallisen ohjelman täytäntöönpanoa

–korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus Bulgariaan.

Tarkastuksen yhteydessä haastatellut Bulgarian viranomaiset suosivat toiseksi mainittua, alueellista vaihtoehtoa maan pienen ydinvoimakapasiteetin, geologisten ja ilmasto-olosuhteiden, lainsäädännön, yleisen mielipiteen, taloudellisten valmiuksien ja korkea-aktiivisen jätteen määrän vuoksi. Aikataulun mukaan lopullinen valinta on tarkoitus tehdä vuoteen 2030 mennessä. Kansallisessa ohjelmassa esitetään väliaikaisena ratkaisuna loppusijoitusta edeltävään varastointiin tarkoitetun laitoksen rakentamista.

56

Liettuan joulukuussa 2015 hyväksytyssä kansallisessa ohjelmassa esitetään loppusijoitustilan rakentamista Liettuaan. Haastatellut Liettuan viranomaiset kuitenkin mainitsivat samanlaisia huolenaiheita kuin Bulgarian viranomaiset ja kannattivat heidän tavoin alueellista järjestelmää.

57

Slovakian kansallisessa ohjelmassa mainitaan kaksi vaihtoehtoa:

–loppusijoitus Slovakiassa syvälle maaperään rakennettavassa loppusijoitustilassa, josta esitetään ohjelmassa kustannusarvio

–kansainvälisen loppusijoitustilan rakentamisen seuranta ja tukeminen.

58

Yksikään kolmesta jäsenvaltiosta ei maininnut, mikä alue tai mitkä maat voisivat osallistua mahdolliseen alueelliseen tai muuhun EU-tason ratkaisuun.

Lähes kaikki keskeiset käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeet ovat viivästyneet

59

Sen selvittämiseksi, onko käytöstäpoistossa edistytty vuoden 2011 jälkeen, tarkastuksessa kerättiin tietoa 18 keskeisestä käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeesta ja infrastruktuurihankkeita tukevasta hankkeesta kaikista kolmesta jäsenvaltiosta, joille on myönnetty rahoitusta EU:n avustusohjelmista (ks. liite VI)³⁹.

60

Lähes kaikki otokseen poimitut keskeiset käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeet olivat viivästyneet vuosina 2011–2015. Kuten liitteestä VI käy ilmi, hankkeiden toteutuksen aloittamisesta vuoden 2015 loppuun mennessä hankkeet olivat viivästyneet jopa kymmenisen vuotta. Viivästykset ovat yksi suurimmista syistä siihen, että Liettua on lykännyt lopullisen käytöstäpoiston päättymisaikaa vielä yhdeksällä vuodella edellisen, tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2011 julkaiseman kertomuksen jälkeen. Tällä hetkellä käytöstäpoisto on määrä saada Liettuassa päätökseen vuonna 2038.

61

Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2011 kertomuksessa todettiin, että Liettuan käytetyn polttoaineen välivarastointilaitoksen rakennushanke (ks. kaavio 12) oli viivästynyt yli neljä vuotta, kuten taulukosta 6 käy ilmi. Sittemmin hanke on viivästynyt vielä kuusi vuotta. Hanke edistyi erityisen hitaasti vuosina 2011–2014. Edistyminen alkoi vasta vuoden 2013 alussa tehtyjen päätösten myötä. Hankkeen viivästyminen on lykännyt polttoaineen poistamista reaktorista (ks. liitteessä V oleva hanke 1).

Kaavio 12

Käytetyn polttoaineen välivarastointilaitos Liettuan Ignalinan ydinvoimalassa

© INPP.

© INPP.

62

Liettuassa toinenkin merkittävä hanke eli kiinteän jätteen talteenotto- ja varastointilaitos on viivästynyt viime tarkastuksen jälkeen viisi vuotta ja on nyt yhteensä yhdeksän vuotta myöhässä. Hankkeeseen liittyvät kauppaoikeudelliset kiistat on saatu sovittua toimeksisaajan kanssa, ja EU:n avustusohjelmasta on maksettu 55 miljoonaa euroa korvauksia. Lisäksi ennakoituja riskejä varten on varattu 17,9 miljoonaa euroa.

63

Pääasiallisia syitä hankkeiden viivästymiseen Liettuassa ovat olleet sopimuskiistat, puutteelliset tiedot siitä, miten voimalaitos on rakennettu, puutteelliset tiedot laitoksesta ja käytetystä polttoaineesta sekä alihankkijoiden työn puutteellinen koordinointi ja valvonta.

64

Vaikka hankkeet ovat viivästyneet myös Bulgariassa ja Slovakiassa, niissä viivästykset eivät ole johtaneet käytöstäpoiston suunnitellun päättymisajan lykkääntymiseen. Slovakiassa päättymisaika on edelleen vuonna 2025. Bulgariassa määräaikaa on jopa aikaistettu viidellä vuodella vuodesta 2035 vuoteen 2030. Tämä johtuu siitä, että käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevassa vuoden 2011 kansallisessa strategiassa vahvistettiin laitosalueen lopputilaksi entisen laitosalueen aste ja suljettiin pois alueen palauttamista alkuperäistilaan koskeva vaihtoehto, jonka toteuttaminen olisi vienyt enemmän aikaa.

65

Esimerkiksi seuraavat hankkeet ovat viivästyneet Bulgariassa:

–Keskeinen radioaktiivisen jätteen käsittelylaitos, kansallinen matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusijoituslaitos, oli määrä saada valmiiksi vuonna 2015 (ks. taulukko 4 ja kaavio 13). Laitoksen rakentaminen on kuitenkin viivästynyt kuusi vuotta lähinnä siksi, että hankkeen ympäristövaikutusten arviointi hylättiin. Arviointi oli aloitettava alusta, ja se on yhä kesken. Tällä hetkellä laitoksen on määrä valmistua vuonna 2021 (ks. liitteessä V oleva hanke 11).

Kaavio 13

Kansallisen matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen rakennuspaikka Bulgariassa

© SERAW.

–Plasmasulatuslaitoksen rakentaminen on viivästynyt lähes viisi vuotta. Kyseessä on kiinteän jätteen käsittelyyn tarkoitettu laitos, jossa voidaan saavuttaa korkea jätteen tilavuuden pienentymiskerroin. Viivästyminen on johtunut aivan uudenlaisten teknisten ratkaisujen määrittämisessä esiintyneistä vaikeuksista, sääntelykehyksen muutoksista, joiden vuoksi laitoksen suunnitelmia on jouduttu tarkistamaan kolme kertaa, ja ympäristövaikutusten arviointia koskevasta muutoksenhakumenettelystä. Laitokselle myönnettiin rakennuslupa 14. toukokuuta 2015, ja sen odotetaan valmistuvan kesäkuussa 2017 (ks. kaavio 14 ja liitteessä V oleva hanke 11).

Kaavio 14

Plasmasulatuslaitoksen valmistelutyöt

© SERAW.

66

Slovakiassa primääripiirin dekontaminaatio (ks. kaavio 15), joka on suoritettava ennen kuin reaktorirakennuksen sydän voidaan purkaa, oli alun perin tarkoitus saada päätökseen vuonna 2014. Monet tekniset ongelmat ovat kuitenkin yhä ratkaisematta, minkä vuoksi hankkeen lopullista valmistumisaikaa ei vielä tiedetty tammikuun lopussa vuonna 2016. Viivästyksen vaikutus kustannuksiin ja koko käytöstäpoistoaikatauluun oli myös epäselvä (ks. liitteessä V oleva hanke 16).

Kaavio 15

VVER 440/230 -reaktori ja jäähdytyksen primääripiirin tärkeimmät osat

© Javys.

67

Edellä mainitut esimerkit osoittavat, että viivästyksiin on tarkastelluissa kolmessa jäsenvaltiossa ollut monia syitä, kuten seuraavat seikat:

–uudenlaisten teknisten ratkaisujen määrittämiseen ja toteuttamiseen liittyvät haasteet

–puutteelliset tiedot käyttöhistoriasta ja siitä, miten voimalaitos on tosiasiassa rakennettu

–jätteen puutteellinen inventointi ja/tai karakterisointi, etenkin reaktorirakennusten osalta.

68

Joissakin tapauksissa hankkeiden edistymistä on haitannut tarve tehdä merkittäviä muutoksia suunnitelmiin tai jopa lakkauttaa hankkeita, vaikka ehdotuksia on tarkasteltu aiemmin jo useaan otteeseen. Tämä viittaa vaikeuksiin hankkeiden valinnassa ja suunnittelussa. Ongelma kertoo myös ministeriöiden, kansallisten viranomaisten ja lopullisten edunsaajien haasteista käytöstäpoiston edetessä reaktorirakennuksia koskevaan kriittiseen vaiheeseen, jossa valvonta-alueella sijaitsevien rakenteiden ja osien purkaminen, siirtäminen ja varastointi edellyttävät erityistä osaamista ja kokemusta.

69

Etenkin käytöstäpoistoluvan haltijat ovat tukeutuneet voimakkaasti ulkopuolisiin asiantuntijoihin, kuten konsultteihin, insinööreihin ja lakimiehiin (ks. ulkopuolisista asiantuntijoista aiheutuneita kustannuksia koskeva taulukko 7). Vaikka ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä edellytetäänkin EBRD:n säännöissä ja vaikka se on ollut suunnitteluvaiheessa ja toteuttamisen alkuvaiheessa välttämätöntä, ulkopuolisten asiantuntijoiden käytön olisi vähennyttävä vuosien mittaan, kun tietoa ja osaamista siirtyy paikalliselle henkilöstölle.

Taulukko 7

Ulkopuolisista asiantuntijoista aiheutuneet kustannukset vuosina 2001–2015 ja niiden osuus käytöstäpoistoon osoitetusta EU:n tuesta

Ignalina, Liettua
2001–2016
Kozloduy, Bulgaria
2001–2015¹
Bohunice, Slovakia
2003–2016

miljoonaa euroa
% EU:n tuesta
miljoonaa euroa
% EU:n tuesta
miljoonaa euroa
% EU:n tuesta

75
9
99
20
45
9

1Bulgariaa koskeviin lukuihin sisältyy yksi hankehallinnointiyksikön sopimus, joka kattaa vuodet 2016–2019.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin täytäntöönpanoelinten toimittamien hanketietojen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistohankkeiden seurantaraporttien perusteella.

70

Koko EU:ssa on pulaa pätevistä, kokeneista insinööreistä, mikä on riski. Ongelma koskee etenkin Liettuaa, sillä RBMK-reaktorin purkamisesta ei ole riittävästi kansainvälistä kokemusta, koska kyseessä on ensimmäinen kerta, kun kyseisenlainen reaktori poistetaan käytöstä (ks. kohta 2)⁴⁰.

71

Tarkastellut kolme jäsenvaltiota pyrkivät kehittämään teknisiä valmiuksiaan ja lisäämään osaamisen jakamista. Esimerkkejä:

–Bulgariassa yhdistettiin huhtikuussa 2013 kaksi hankehallinnointiyksikköä, jotka vastaavat käytöstäpoistosta ja kansallisen matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen rakentamisesta. Yksiköt sulautettiin SERAWiin, joka on käytöstäpoistoluvan haltija. Hankehallinnointiyksikköä avustavan ulkopuolisen konsulttiyrityksen henkilöstö toimii osana SERAWin organisaatiorakennetta. Voimalaitoksella työskentelevä konsulttiyrityksen henkilöstö tekee töitä pareittain kunkin hankkeen paikallisten työntekijöiden kanssa. Ylin päätöksentekovalta on hankehallinnointiyksikön johtajalla, joka on paikallinen SERAWin työntekijä. Järjestely on lisännyt vastuunottoa ja sitoutumista.

–Slovakiassa ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava valtionyhtiö JAVYS a.s. järjesti maaliskuussa 2015 kaksipäiväisen seminaarin tiedon ja osaamisen vaihtoa varten. Seminaariin osallistui edustajia Ignalinan, Bohunicen ja Kozloduyn ydinvoimaloista, EBRD:stä, Euroopan komissiosta ja Slovakian talousministeriöstä.

Käytöstäpoistokustannusten arvioidaan olevan vähintään 5,7 miljardia euroa ja kaksinkertaiset, jos mukaan lasketaan loppusijoituskustannukset

72

Tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa todettiin, että kaikkien kolmen jäsenvaltion kansalliset käytöstäpoistosuunnitelmat ja niiden kustannusarviot olivat puutteellisia. Tarkastuksessa havaittiin merkittäviä rahoitusvajeita. Tarkastuksessa tutkittiin sitä, miten käytöstäpoistokustannukset ja saatavilla olevan rahoituksen määrä ovat kehittyneet sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Lisäksi pyrittiin arvioimaan kolmelle jäsenvaltiolle aiheutuvat kokonaiskustannukset, loppusijoitus mukaan lukien, ja analysoitiin, miten tulevia kustannuksia koskevia velkoja käsitellään kirjanpidossa.

Käytöstäpoiston arvioidut kokonaiskustannukset ovat kasvaneet vuodesta 2010 40 prosenttia eli 5,7 miljardiin euroon

73

Tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa suositeltiin ydinvoimaloiden käytöstäpoistokustannusten kattavaa arviointia. Asianomaiset jäsenvaltiot päivittivät komissiolle aiemmin toimittamiinsa lopullisiin käytöstäpoistosuunnitelmiin sisältyviä ydinvoimaloiden käytöstäpoistokustannusten arvioita vuonna 2014. Slovakia teki arvioihin pieniä muutoksia myös vuonna 2015. Päivitetyillä tiedoilla pyrittiin antamaan tilanteesta kattavampi kuva. Kustannusarviot kasvoivat 40 prosenttia vuonna 2010 arvioidusta 4,1 miljardista eurosta 5,7 miljardiin euroon vuonna 2015. Kasvu oli voimakkainta vuosina 2010 ja 2011 (ks. kaavio 16). Tarkasteltujen kolmen jäsenvaltion välillä oli huomattavia eroja. Suurin osa arvioitujen kustannusten kasvusta johtuu Liettuasta, jossa arvio kasvoi vuoden 2010 ja vuoden 2015 välillä 67 prosenttia. Samalla ajanjaksolla myös Slovakian Bohunicen arvioidut kustannukset kasvoivat 30 prosenttia. Bulgarian Kozloduyta koskeva kustannusarvio on pysynyt pääpiirteittäin ennallaan. Arvioidut kustannukset kasvoivat aluksi vuonna 2011, mutta valmistumisajan aikaistamista koskevan päätöksen jälkeen kustannukset pienenivät 136 miljoonalla eurolla (ks. kohta 64).

74

Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat vuoden 2011 jälkeen parantaneet menetelmiä, joilla ne arvioivat ydinvoimaloiden käytöstäpoistokustannuksia lopullista käytöstäpoistosuunnitelmaa varten. Maat käyttävät nykyään uusinta menetelmää, kansainvälistä ydinvoimaloiden käytöstäpoiston kustannuslaskennan rakennetta (International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Installations)⁴¹. Kaikki toimet sisältäviin luetteloihin ja etenkin reaktorirakennusten purkamisesta aiheutuviin kustannuksiin liittyy kuitenkin edelleen epävarmuutta, sillä yhdelläkään laitosalueella ei ole vielä saatu päätökseen valvonta-alueen kattavaa inventaariota ja radiologista karakterisointia (ks. kohta 32).

Kaavio 16

Arvioidut käytöstäpoistokustannukset vuosina 2010–2015

Lähde: Vuoden 2010 luvut: lopulliset käytöstäpoistosuunnitelmat. Vuoden 2011 luvut: maaliskuussa 2011 pidetyssä ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman hallintokomitean (NDAPC) kokouksessa esitetyt päivitetyt arviot. Vuoden 2015 luvut: päivitetyt lopulliset käytöstäpoistosuunnitelmat, vuoden 2015 vuotuiset työohjelmat ja Slovakian osalta arvioiden päivittämisen vuoksi vuoden 2016 vuotuisen työohjelman luonnos.

Jäsenvaltioilla, etenkin Liettualla, on rahoitusvaikeuksia

75

Kaikkien kolmen jäsenvaltion edellisen tarkastuksen aikaisia kustannusarvioita ja rahoitusta verrattiin tämän tarkastuksen aikana saatavilla olleisiin tuoreimpiin tietoihin. Tämän hetkisen tiedon mukaan EU myöntää rahoitusta käytöstäpoistotoimiin vuoteen 2020 asti. Käytettävissä oleva jäsenvaltioiden oma ja EU:n tarjoama yhteensä 4 miljardin euron rahoitus ei kuitenkaan riitä kattamaan arvioituja 5,7 miljardin euron kokonaiskustannuksia, jotka eivät sisällä loppusijoituksesta aiheutuvia kustannuksia (ks. taulukko 8 ja kaavio 17). Ero merkitsee 1,7 miljardin euron rahoitusvajetta käytöstäpoistoprosessin päättymiseen asti. Liettuan osuus rahoitusvajeesta on 93 prosenttia.

Taulukko 8

Arvioidut käytöstäpoiston kokonaiskustannukset ja rahoitusvaje vuosina 2011 ja 2015

(miljoonaa euroa)

Ignalina,
Liettua
Kozloduy,
Bulgaria
Bohunice,
Slovakia
Yhteensä

2011
2015
2011
2015
2011
2015
2011
2015

Arvioidut kustannukset
2 930
3 376
1 243
1 107
1 146
1 239
5 319
5 722

Osoitettu kansallinen rahoitus¹
83
262
171
348
231
476
485
1 086

Osoitettu EU-rahoitus
1 367
1 553
493
731
489
671
2 349
2 955

Rahoitusvaje
1 480
1 561
579
28
426
92
2 485
1 681

1Hankkeisiin osoitettu kansallinen rahoitus voi olla peräisin käytöstäpoistoa varten perustetuista rahastoista, tarkoitukseen sidotuista julkisista menoista tai muista kansallisista lähteistä.

Lähde: Vuoden 2011 luvut: maaliskuussa 2011 pidetyssä ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman hallintokomitean (NDAPC) kokouksessa esitetyt päivitetyt arviot.
Vuoden 2015 luvut: jäsenvaltioiden viranomaiset, päivitetyt lopulliset käytöstäpoistosuunnitelmat ja vuoden 2015 vuotuiset työohjelmat sekä Slovakian osalta arvioiden päivittämisen vuoksi vuoden 2016 vuotuisen työohjelman luonnos.

Kaavio 17

Havainnollistava esitys kaikkien kolmen jäsenvaltion rahoitusvajeista vuosina 2011 ja 2015

Lähde: Perustuu taulukkoon 8.

Liettuan kustannusten kasvu ja rahoitusvaje ovat merkittävät

76

Liettuan vuoden 2015 arviot käytöstäpoiston kokonaiskustannuksista olivat noin 15 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2011 ja 67 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2010. Kustannusarvio on 3,4 miljardia euroa. Liettuan viranomaisten mukaan kasvu johtuu työvoimakustannuksista, käytöstä poistamisen päättymisajan lykkääntymisestä ja suurten käytöstäpoistoon liittyvien infrastruktuurihankkeiden kustannusten ylittymisestä. Inflaation osuus vuoteen 2038 asti jäljellä olevista käytöstäpoistokuluista on 26 prosenttia eli 695 miljoonaa euroa. Määrä on laskettu kolmen prosentin vuosiarvion perusteella, mutta Liettuan laskelmien aikaan maan keskuspankki arvioi inflaation olevan vuonna 2015 keskimäärin 1,5 prosenttia. Arviossa on otettu huomioon vuodet 2013 ja 2014.

77

Tilintarkastustuomioistuin pitää kustannusten kasvua merkkinä huonosta alkuvaiheen suunnittelusta. Esimerkiksi lopulliseen käytöstäpoistosuunnitelmaan vuonna 2014 tehty päivitys sisälsi 15 käytöstäpoistotoimea, joita ei ollut aiemmin otettu huomioon. Niiden yhteenlasketut kustannukset ovat arviolta 318 miljoonaa euroa.

78

Tilintarkastustuomioistuin analysoi Liettuan keskeisiä infrastruktuurihankkeita niiden toteuttamisen aloittamisesta vuoden 2015 loppuun. Analyysi vahvisti sen, että hankkeiden kustannukset ovat kasvaneet merkittävästi (ks. liite VI). Osa lisäkustannuksista johtui hankkeiden viivästymisestä. Esimerkiksi käytetyn polttoaineen välivarastoa koskevan hankkeen viivästyminen vaikutti polttoaineen poistamiseen reaktoreista ja oli vuoden 2014 loppuun mennessä aiheuttanut yli 61,3 miljoonan euron edestä ylimääräisiä ylläpitokustannuksia (ks. kohta 61) ja osaltaan johtanut käytöstäpoiston päättymisajankohdan lykkääntymiseen.

79

Käytöstä poistettavan laitoksen henkilöstömäärä pysyy todennäköisesti yleisesti lähes samana kuin toiminnassa olevassa laitoksessa, kunnes polttoaine on poistettu reaktorista. Tämän jälkeen henkilöstön määrää olisi vähennettävä asteittain, sitä mukaa kuin voimalaitoksen toimintaa lopetetaan.

80

Henkilöstön määrä on vähentynyt kaikissa voimalaitoksissa (ks. taulukko 9). Liettuan Ignalinassa polttoaine on saatu poistettua vain toisesta reaktorisydämestä ja laitoksella on yhä käyttölupa. Näin ollen laitoksen henkilöstömäärä ja siten myös EU:n rahoittamat kustannukset ovat yhä suuret. Henkilöstöstä kolmannes työskentelee edelleen voimalaitoksen turvallisen ylläpidon parissa. Bulgariassa ja Slovakiassa työntekijöille on onnistuttu löytämään muita töitä samalla laitosalueella sijaitsevien, yhä toiminnassa olevien ydinreaktoreiden parista. Liettuassa tämä ei ole ollut mahdollista, sillä maassa ei enää tuoteta ydinvoimaa.

Taulukko 9

Henkilöstömäärä reaktorin sulkemisen aikaan ja vuonna 2015

Henkilöstömäärä
Myönnetty EU:n tuki
(miljoonaa euroa)³

toiminta-aikana¹
vuonna 2015

Ignalina, Liettua
(2 reaktoriyksikköä)
3 517
2 127²
171

Kozloduy, Bulgaria
(4 reaktoriyksikköä)
1 400
650
130

Bohunice, Slovakia
(2 reaktoriyksikköä)
1 060
239
45

Yhteensä
5 977
3 016
346

1Täysimääräisen toiminnan aikainen luku kuvastaa Ignalinan tilannetta 31.12.2004, Kozloduyn tilannetta 31.12.2002 ja Bohunicen tilannetta 1.4.2006.

2Ignalinan työntekijöistä 1 377 työskenteli ydinvoimalaitoksen käytöstäpoiston ja 701 voimalaitoksen turvallisen ylläpidon parissa.

3Ignalinaa koskevat tiedot kattavat EU:n tuen ensimmäisen yksikön sulkemisesta vuonna 2005 vuoteen 2016, Kozloduyn tiedot ensimmäisen yksikön sulkemisesta vuonna 2003 vuoteen 2017 ja Bohunicen tiedot ensimmäisen yksikön sulkemisesta vuonna 2008 vuoteen 2016.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin jäsenvaltioiden viranomaisilta saatujen tietojen perusteella.

81

Tilintarkastustuomioistuimen edellisen kertomuksen jälkeen Ignalinan henkilöstöhallinto on parantunut. Ignalinan ydinvoimalan johto on esimerkiksi ottanut käyttöön ulkoistusstrategian. Siihen sisältyy useiden eri toimintojen kuten laitteiden kunnossapidon ja rajoittamattomassa käytössä olevien rakennusten dekontaminoinnin analysointi ja sen päättäminen, onko kustannustehokkaampaa hankkia niihin liittyvät palvelut vai teettää ne omilla työntekijöillä.

82

Nykyisen henkilöstömäärän asianmukaisuutta ei kuitenkaan ole vahvistutettu ulkopuolisella toimijalla, eikä koko käytöstäpoistoprosessia varten ole vieläkään laadittu tarkkaa henkilöstösuunnitelmaa. Koska Liettuan Ignalinaa koskeva yhteisrahoitus on puutteellista ja laitoksen käytöstäpoistoon liittyy paikallisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia haasteita, on vaarana, että työntekijöitä on enemmän kuin käytöstäpoisto-ohjelma edellyttää ja että käytöstäpoistoon tarkoitettua EU-rahoitusta käytetään työllisyyden tukemiseen.

83

Kuten taulukossa 8 ja kohdassa 76 todetaan, Liettuan rahoitusvaje on kasvanut merkittävästi tilintarkastustuomioistuimen edellisen kertomuksen jälkeen. Liettuan edustajat viittasivat haastatteluissaan Liettuan EU-jäsenyyttä koskevan liittymissopimuksen pöytäkirjaan N:o 4 ja Liettuan siitä tekemään tulkintaan, jonka mukaan EU rahoittaa myös käytöstäpoistohankkeen kasvaneet kustannukset⁴². Komission vuonna 2011 julkaiseman vaikutustenarvioinnin mukaan kaikille kolmelle jäsenvaltiolle olisi annettava tukea vuosina 2014–2020 niiden tarpeiden mukaan, mutta komission mukaan EU:n rahoitustukea ei ole tarkoitus jatkaa vuoden 2020 jälkeen (ks. kohta 10)⁴³.

Bulgariassa ja Slovakiassa on edelleen pieni rahoitusvaje, mutta arviot ovat ajan mittaan vaihdelleet merkittävästi

84

Vuosia 2014–2020 koskevan EU-rahoituksen myöntämisen myötä tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa todetut rahoitusvajeet ovat pienentyneet merkittävästi Bulgariassa ja Slovakiassa. Bulgariassa vaje on 28 miljoonaa euroa ja Slovakiassa 92 miljoonaa euroa. Kustannuksia ja rahoitusvajetta koskevat arviot ovat kuitenkin vaihdelleet huomattavasti. Esimerkkejä:

–Bulgarian viranomaisten arviot rahoitusvajeesta ovat supistuneet merkittävästi syyskuussa 2014 arvioidusta 230 miljoonasta eurosta 28 miljoonaan euroon vuoden 2015 lopussa. Pääasiallinen syy muutokseen oli se, ettei Kozloduyn ydinvoimalaitoksen osuutta käytöstäpoiston valmistelun kustannuksista ollut huomioitu aiemmissa laskelmissa. Näistä arvioista poiketen rahoitusvaje oli komission mukaan vuoden 2015 lopussa 150 miljoonaa euroa.

–Slovakiassa rahoitusvaje oli komission tietojen mukaan kesäkuun lopussa 2015 193 miljoonaa euroa, mutta vuoden 2016 vuotuisen työohjelman luonnoksessa vajeeksi arvioitiin 92 miljoonaa euroa.

85

Tällaiset erot kansallisten arvioiden ja komission lukujen välillä herättävät kysymyksiä käytettyjen laskentamenetelmien luotettavuudesta ja varmuudesta. Lukujen merkittävät muutokset viittaavat myös siihen, etteivät kansalliset sidosryhmät ja komissio olleet tilintarkastustuomioistuimen tekemän tarkastuksen aikaan vielä perusteellisesti tarkastaneet lopullisissa käytöstäpoistosuunnitelmissa esitettyjä arvioita.

Komissio ei ole arvioinut rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmia riittävästi

86

Osittain tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa esitettyjen suositusten johdosta rahoituskautta 2014–2020 koskevaan lainsäädäntökehykseen sisällytettiin kolme ennakkoehtoa⁴⁴ (ks. laatikko 1). Ennakkoehdot ovat edellytyksiä uuden rahoituksen saamiselle käytöstäpoistoa varten nykyisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä. Niillä pyritään varmistamaan EU:n varojen tehokas ja vaikuttava käyttö.

Laatikko 1

Ennakkoehdot

Kaikkien kolmen jäsenvaltion on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet 1. tammikuuta 2014 mennessä täyttääkseen seuraavat ennakkoehdot:

1.ne noudattavat Euratomin perustamissopimuksen mukaista säännöstöä ydinturvallisuuden alalla, erityisesti siltä osin kuin kyse on direktiivin 2009/71/Euratom ja direktiivin 2011/70/Euratom saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä

2.ne vahvistavat kansallisessa kehyksessä rahoitussuunnitelman, jossa määritetään kokonaiskustannukset ja suunnitellut rahoituslähteet ydinreaktoriyksiköiden turvallista käytöstä poistamista varten, mukaan lukien käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto

3.ne toimittavat komissiolle tarkistetun yksityiskohtaisen käytöstäpoistamissuunnitelman, jossa eritellään seikkaperäisesti käytöstäpoistamistoimet, mukaan lukien aikataulu ja vastaava kustannusrakenne, jonka on perustuttava kansainvälisesti hyväksyttyyn käytöstä poistamista koskevaan kustannusarvioon.

Lähde: Neuvoston asetusten (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 4 artikla.

87

Siihen mennessä, kun komissio teki lokakuussa 2014 vuoden 2014 vuotuista työohjelmaa koskevan rahoituspäätöksensä, sen olisi pitänyt arvioida, oliko jäsenvaltioissa toteutettu asianmukaiset toimenpiteet⁴⁵. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoo, että rahoitussuunnitelmia ja yksityiskohtaisia käytöstäpoistosuunnitelmia eli toista ja kolmatta ennakkoehtoa koskevat komission arvioinnit olivat puutteellisia. Komission sisäisen tarkastuksen osaston syyskuussa 2015 julkaisema kertomus vahvistaa tilintarkastustuomioistuimen arvion. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi esimerkiksi, että kokonaiskustannuksia ja rahoitusta koskevia arviointeja oli muutettu merkittävästi (ks. kohta 84) ja joissakin tapauksissa tietyistä kustannuksista tai toimista ei ollut esitetty yksityiskohtaista suunnitelmaa (ks. esim. henkilöstökustannuksia koskeva kohta 79). Energian pääosasto on sisällyttänyt toimintakertomukseensa vuodelta 2015 varauman, joka liittyy pääosaston ennakkoehdoista vuonna 2014 esittämän arvion asianmukaisuuteen⁴⁶.

88

Komission energian pääosasto laati komission sisäisen tarkastuksen osaston havaitsemien puutteiden korjaamiseksi toimintasuunnitelman, jonka mukaan ennakkoehtojen arviointi on saatava päätökseen lokakuuhun 2016 mennessä. On tärkeää, että komissio saattaa arvioinnin päätökseen ja analysoi tarkasti kunkin jäsenvaltion rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmat, sillä asiakirjat muodostavat tulevan rahoituksen perustan.

Suurin osa kustannuksista kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa rahoitetaan EU:n talousarviosta

89

Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat perustaneet kansalliset rahastot radioaktiivisen jätteen turvallista huoltoa ja loppusijoitusta sekä ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien kansallisten politiikkojen rahoittamista varten. Rahastojen resurssit ovat kuitenkin vähäiset, etenkin Liettuassa.

–Liettuan kansallinen käytöstäpoiston tukirahasto perustettiin vuonna 1995. Rahasto sai varoja ydinvoimalan toiminnan tuloista, kunnes voimala suljettiin vuoden 2009 lopussa. Nykyään rahasto on riippuvainen tarpeettomien omaisuuserien myynnistä saatavista tuloista, ulkoisista varoista ja niille kertyvistä koroista. Aiemmin rahastosta rahoitettiin myös muita kuin käytöstäpoistoon liittyviä toimia, kuten etuuskohteluun perustuvia sähkö- ja lämmitystariffeja tai paremman sosiaaliturvan tarjoamista entisille työntekijöille. Energiaministeriön arvion mukaan rahastossa oli 1. tammikuuta 2016 neljä miljoonaa euroa⁴⁷.

–Bulgaria perusti vuonna 1999 kansallisen radioaktiivista jätettä koskevan rahaston ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevan rahaston. Kumpikin rahasto kattaa kaikki Bulgarian ydinvoimalat. Ensin mainitun rahaston varat ovat peräisin pääasiassa radioaktiivisen jätteen tuottajien maksamista maksuista. Suurin maksaja on 92 prosentin osuudella Kozloduyn ydinvoimala. Rahastosta käytettiin yksiköiden 1–4 radioaktiivisen jätteen huoltoon 34,8 miljoonaa euroa, ja siellä oli vuoden 2015 lopussa 61 miljoonaa euroa. Toisen rahaston varat ovat peräisin ydinlaitosten toiminnanharjoittajien maksamista maksuista. Kozloduyn yksiköihin 1–4 liittyvät varat olivat vuoden 2015 loppuun mennessä yhteensä 156 miljoonaa euroa.

–Slovakia otti vuonna 2010 käyttöön loppukäyttäjiltä perittävän sähkönkulutusveron kompensoimaan aiempina vuosina kertynyttä alijäämää ja sitä, etteivät ydinvoimaloiden toiminnanharjoittajien vuodesta 1995 lähtien maksamat pakolliset maksut riitä kattamaan ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksen kustannuksia. Kansallisesta käytöstäpoistoa koskevasta rahastosta oli vuoden 2014 lopussa varattu Bohunicen V1-ydinvoimalan käytöstäpoistoon 290 miljoonaa euroa.

90

Käytöstäpoistoa koskevista rahastoista ja muista kansallisista lähteistä peräisin olevat yhteenlasketut kansalliset varat eivät riitä kattamaan kaikkia käytöstäpoistokustannuksia (ks. kohta 67 ja taulukko 8). Kansalliset varat kattavat arvioiduista kustannuksista Bulgariassa 31 prosenttia ja Slovakiassa 38 prosenttia. Liettuassa ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevan EU:n ohjelman kansalliset varat kattaisivat alle 8 prosenttia käytöstäpoiston kokonaiskustannuksista. Puuttuvaa rahoitusta on tähän asti maksettu EU:n talousarviosta ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmien kautta.

91

Jäsenvaltioilla ei nykyään ole lainsäädäntöön perustuvaa velvoitetta osallistua käytöstäpoistoon myönnettävän avustuksen rahoittamiseen ohjelman eikä yksittäisten hankkeiden tasolla. Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa (ERI-rahastot)⁴⁸ jäsenvaltioiden sen sijaan edellytetään osallistuvan omista varoistaan ohjelmien tai hankkeiden rahoittamiseen maksamalla tietyn ennalta määrätyn prosenttiosuuden mukaisen yhteisrahoitusosuuden. Tilintarkastustuomioistuimen edellisessä kertomuksessa suositeltiin, että jos komissio ehdottaa rahoitusta seuraavan, vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen yhteydessä, sen olisi otettava huomioon myös EU:n muut rahastot, kuten rakennerahastot, sekä maksusuorituksiin sovellettavat ehdot. Komissio vastasi suositukseen jatkamalla lieventämistoimenpiteiden tukemista ERI-rahastojen kautta mutta päätti pitää ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitetun tuen erillään niin, ettei ERI-rahastoista myönnetä rahoitusta varsinaista käytöstäpoistoa varten.

92

Yhteisrahoitusvelvollisuus on tärkeä, sillä se on EU-rahoituksen saajille taloudellinen kannustin pyrkiä saamaan hankkeita hallinnoitaessa rahoille vastinetta ja edistymään ohjelmissa. Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmia koskevissa neuvoston asetuksissa tunnustetaan yhteisrahoituksen merkitys ja todetaan, että hankkeiden rahoittaminen kokonaan EU:n varoista olisi sallittava ainoastaan ”perustelluissa poikkeustapauksissa”⁴⁹. Komissio ei kuitenkaan ole vielä antanut selkeitä ohjeita siitä, milloin on kyse tällaisesta tapauksesta. Tämä vahvistetaan myös komission sisäisen tarkastuksen yksikön syyskuussa 2015 antamassa kertomuksessa. Komissio ei siten ole toistaiseksi pystynyt hyödyntämään mahdollisuutta kannustaa jäsenvaltioita osallistumaan rahoitukseen ja pyrkiä mahdollisimman suuriin yhteisrahoitusosuuksiin.

Arvioidut kokonaiskustannukset ovat kaksinkertaiset, jos niissä huomioidaan korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituskustannukset

93

Lopullisissa käytöstäpoistosuunnitelmissa esitetyt rahoitusvajearviot eivät kerro koko totuutta voimalaitoksen sulkemisen jälkeen syntyvistä kustannuksista, sillä missään niistä ei oteta huomioon käytetyn polttoaineen loppusijoituksen kustannuksia.

94

Kansainvälisesti hyväksytyn aiheuttamisperiaatteen mukaan jäsenvaltion on varmistettava, että toiminnanharjoittaja täyttää sille saastuttajan ominaisuudessa kuuluvat velvollisuudet ja varaa riittävästi varoja kaikkien käytöstäpoistosta ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen (ks. kohta 20).

95

Samaa periaatetta noudatetaan myös radioaktiivisen jätteen huollosta vuonna 2011 annetussa direktiivissä. Siinä edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että kaikki radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huoltoon liittyvät toimet loppusijoitus mukaan lukien määritetään ja niiden kustannukset arvioidaan kokonaisuudessaan ja että tarvittaessa on saatavilla riittävät taloudelliset voimavarat⁵⁰.

96

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistamisen avustusohjelmissa on asetettu rahoituksen yhdeksi edellytykseksi (ks. kohdat 86–88) myös se, että jäsenvaltiot vahvistavat ”kansallisessa kehyksessä rahoitussuunnitelman, jossa määritetään kokonaiskustannukset ja suunnitellut rahoituslähteet ydinreaktoriyksiköiden turvallista käytöstä poistamista varten, mukaan lukien käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto”⁵¹.

97

Tarkastuksessa laskettiin loppusijoituskustannuksia koskeva arvio, jotta voimalaitosten käytöstäpoistokustannuksista saataisiin kattavampi käsitys.

98

Kuten taulukosta 10 käy ilmi, laskelmien mukaan kaikkien kolmen jäsenvaltion yhteenlasketut arvioidut käytöstäpoiston kokonaiskustannukset voivat olla jopa kaksinkertaiset eli 11,4 miljardia euroa, jos mukaan lasketaan myös loppusijoitukseen liittyvät kustannukset.

Taulukko 10

Käytöstäpoiston kustannusarvio sisältäen korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen

(miljoonaa euroa)

| Ignalina, Liettua | Kozloduy, Bulgaria | Bohunice, Slovakia | Yhteensä
Vuoden 2015 kustannusarvio ilman korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusta | 3 376 | 1 107 | 1 239 | 5 722
Kahdeksan reaktorin korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen kustannusarvio¹ | 2 610 | 1 590 | 1 466 | 5 666
Kustannusarvio sisältäen korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen | 5 986 | 2 697 | 2 705 | 11 388
Kansallinen rahoitus | 262 | 348 | 476 | 1 086
EU-rahoitus | 1 553 | 731 | 671 | 2 955
Rahoitusvaje | 4 171 | 1 618 | 1 558 | 7 347

1Arvioituja loppusijoituskustannuksia koskeva huomautus

Liettuan Ignalinan osalta 2 610 miljoonan euron arvio perustuu kansallisessa ohjelmassa ilmoitettuun lukuun, joka mainittiin myös komission vuonna 2016 antamassa ohjeellisessa ydinohjelmassa.

Bulgarian kansallisessa ohjelmassa ei ilmoiteta Kozloduyn osalta mitään summaa. Tässä esitetty 1,59 miljardin euron kustannusarvio perustuu tarkastuksen aikana Bulgarian kansallisten viranomaisten kanssa Suomen hankkeesta käytyjen keskustelujen perusteella tehtyyn arvioon, jonka mukaan kansallisen loppusijoituslaitoksen kokonaiskustannukset olisivat kolme miljardia euroa. Kolme miljardia euroa jaettiin puoliksi yksiköiden 1–4 ja käytössä olevien yksiköiden 5 ja 6 osuuksien mukaisesti. Arviossa ei otettu huomioon tulevia yksiköitä tai voimalaitoksia koskevia suunnitelmia, sillä ne eivät olleet vielä konkreettisia.

Slovakian Bohunicen osalta esitetty 1,46 miljardin euron arvio perustuu Slovakian viranomaisten arvioon, jonka mukaan kansalliset loppusijoituskustannukset ovat 4,4 miljardia euroa, mutta arvioinnissa on käytetty varovaisempaa skenaariota, jossa Slovakian vielä toiminnassa olevien ydinvoimalaitosten käyttöikä on 60 vuotta. Arvioinnissa 4,4 miljardia euroa jaettiin kolmella, jotta kustannukset jakautuisivat tasaisesti kahden käytöstä poistettavan yksikön ja neljän yhä käytössä olevan yksikön välillä. Toisin kuin Slovakian kansallisessa ohjelmassa tässä arviossa ei otettu huomioon kahta Mohovceen suunniteltua yksikköä, koska niiden rakentaminen on viivästynyt. Jos ne olisi laskettu mukaan, käytöstä poistettavien yksiköiden osuus 4,4 miljardista eurosta olisi ollut 16,3 prosenttia eli 717 miljoonaa euroa. Komission vuoden 2016 ohjeellisessa ydinohjelmassa viitataan 3,7 miljardiin euroon, joka vaikuttaa perustuvan vähemmän varovaiseen skenaarioon, jossa voimalaitosten käyttöikä on 40 vuotta.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission, vuosien 2015 ja 2016 vuotuisten työohjelmien ja kansallisten sidosryhmien tietojen perusteella.

99

Kun otetaan huomioon sekä käytöstäpoistosta että loppusijoituksesta aiheutuvat kustannukset, suurin osa yhteenlasketusta 7,4 miljardia euron rahoitusvajeesta koskee Liettuaa. Myös Bulgarian ja Slovakian rahoitusvajeet olisivat merkittävät (ks. kaavio 18).

Kaavio 18

Rahoitusvajeet huomioitaessa sekä käytöstäpoisto että loppusijoitus

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin taulukon 10 perusteella.

Tulevia kustannuksia koskevien velkojen käsittely kirjanpidossa ei ole ollut asianmukaista tarkastetuissa kolmessa jäsenvaltiossa

100

Kansainvälisten tilinpäätösstandardien⁵² mukaan velat, joita tulevaisuudessa odotetaan aiheutuvan, on esitettävä varauksina ja merkittävä sen organisaation taseeseen, jolla on velvollisuus maksaa ne, jos

–organisaatiolle on syntynyt aikaisemman tapahtuman seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite⁵³

–maksaminen on todennäköistä eli toteutuminen on todennäköisempää kuin toteutumatta jääminen

–määrä on arvioitavissa luotettavasti⁵⁴.

101

Jos nämä kolme ehtoa eivät täyty, velkaa kutsutaan ehdolliseksi velaksi, joka ilmoitetaan taseen ulkopuolella esimerkiksi tilinpäätöksen liitetiedoissa, jollei maksaminen tapahdu pitkän ajan kuluttua, jolloin velkaa ei tarvitse ilmoittaa⁵⁵.

102

Näin ollen ydinvoimalan käytöstä poistamisesta ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvat kustannukset olisi merkittävä velkoina sen organisaation taseeseen, jolla on velvollisuus maksaa ne, jos maksaminen on todennäköistä ja määrä voidaan arvioida luotettavasti. Kustannusarviot voivat perustua esimerkiksi käytöstäpoistosuunnitelmaan. Se, miten eriä tarkalleen ottaen käsitellään kirjanpidossa, riippuu maksuvelvollisuutta koskevasta oikeudellisesta asetelmasta ja jäsenvaltion tai organisaation noudattamista kirjanpitokäytännöistä⁵⁶.

103

Pyysimme jäsenvaltioiden asianomaisia viranomaisia toimittamaan tiedon siitä, miten ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitukseen liittyviä kustannuksia vastaavia velkoja käsitellään kirjanpidossa.

104

Kuten taulukko 11 osoittaa, kirjanpitokäytännöt vaihtelevat tarkastettujen kolmen jäsenvaltion välillä ja riippuen siitä, liittyvätkö kustannukset ydinvoimalaitosten käytöstäpoistoon vai loppusijoitukseen. Liettuassa ydinvoimaloiden käytöstäpoistokustannuksia ei merkitä varauksina mihinkään taseeseen ja ainoastaan pienet ehdolliset velat ilmoitetaan. Bulgariassa käytöstäpoistokustannuksia ei merkitä Kozloduyn ydinvoimalan tileihin, ja Slovakiassa ne merkitään vain osittain Bohunicen ydinvoimalan tileihin.

105

Liettuassa ja Bulgariassa loppusijoituskustannuksia ei ole merkitty varauksina kyseisten organisaatioiden taseeseen eikä niistä ole ilmoitettu mitään tietoja tilinpäätöksen liitetiedoissa. Ainoastaan Slovakiassa organisaatiot ovat merkinneet loppusijoituskustannuksia koskevan varauksen kansallisen ydinvoimarahaston alatiliin.

Taulukko 11

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon ja käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen liittyviä velkoja koskevat kirjanpitokäytännöt

Ydinvoimalaitoksen tilit (pois lukien käytetyn polttoaineen loppusijoitus)
Rahaston/ministeriön tilit tai valtion tilinpito
(mukaan lukien käytetyn polttoaineen loppusijoitus)

Ignalina, Liettua
Ei merkittyjä varauksia.
Selventävissä liitetiedoissa kerrotaan, ettei purkamisen osalta ole saatavilla luotettavaa arviota. Siksi ehdollisia velkoja ei ilmoiteta.
Ei merkittyjä varauksia.
Taseen ulkopuolella ilmoitetaan pieniä käytöstäpoistoon liittyviä ehdollisia velkoja (13 miljoonaa euroa), jotka koskevat ydinvoimalan entisten työntekijöiden ylimääräistä sosiaaliturvaa.

Kozloduy, Bulgaria
Ei merkintöjä ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa eikä käytetyn polttoaineen varastointi- ja huoltokustannuksia koskevista varauksista. Riippumaton tilintarkastaja oli tämän vuoksi esittänyt vuoden 2014 tilinpäätöksessä varaumia.
Kansallisten ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa ja radioaktiivista jätettä koskevien rahastojen tulot ja menot on sisällytetty energiaministeriön vuotuisen talousarvion tileihin. Kertyneiden varojen käyttämättömät osuudet, aiempien vuosien varat mukaan lukien, ilmoitetaan taseen ulkopuolella.

Bohunice, Slovakia
Merkitty osittain mutta ei kohdennettu Bohunicen V1-ydinvoimalaan.
Kansallisen ydinvoimarahaston alatili sisältää loppusijoitusta koskevia alustavia tietoja.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kansallisten viranomaisten tietojen perusteella.

106

Se, että tulevia kustannuksia ei järjestelmällisesti merkitä varauksina ja/tai ilmoiteta tilinpäätöksen liitetiedoissa, heikentää avoimuutta ja vaikeuttaa asianomaisten viranomaisten mahdollisuuksia suunnitella riittävän hyvin, miten tulevat käytöstäpoisto- ja loppusijoituskustannukset katetaan.

26Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Impact assessment – Accompanying document to the Proposal for a Council Regulation on Union support for the nuclear decommissioning assistance programmes in Bulgaria, Lithuania and Slovakia”, SEK(2011) 1387 lopullinen, 24. marraskuuta 2011.

27Ignalinan ydinvoimalasta saatujen tietojen mukaan voimalaitoksen yksikön 1 sulkeminen oli lopullista jo vuonna 2007, kun sen käyttölupa muutettiin ja sen käytöstä poistamisen edellytykset hyväksyttiin. Maassa kumottiin 16. kesäkuuta 2014 laki, joka kielsi yksikön 1 toiminnan lopullisen lopettamisen, kunnes kaikille kyseiseen vaiheeseen tai laitoksen käytöstäpoistoon liittyville toimille on saatu varmistettua rahoitus. Yksikön 2 lupaa muutettiin vuosina 2012 ja 2014. Bulgarian energiaministeri sanoi Bulgarian parlamentin täysistunnossa 6. helmikuuta 2015, että kyseisten neljän yksikön käytöstäpoisto oli lopullista. Slovakian viranomaisten mukaan luvan muuttaminen käytöstäpoistoluvaksi tarkoittaa lopullista sulkemista.

28IAEA, ”Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation”, lokakuu 2004. IAEA, käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yleissopimus.

29IAEA, ”Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation”, lokakuu 2004. IAEA, käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskeva yleissopimus.

30IAEA, ”Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation”, lokakuu 2004, s. 5.

31Ks. neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom johdanto-osan 33 kappale. Tuontia ja vientiä koskevista ehdoista säädetään radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin 4 artiklan 4 kohdassa ja neuvoston direktiivissä 2006/117/Euratom, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta (EUVL L 337, 5.12.2006, s. 21).

32Ks. 20. toukokuuta 1999 radioaktiivisen jätteen huollosta annetun Liettuan lain nro VIII-1990 24 artikla.

33Ks. ydinenergian turvallisesta käytöstä annetun Bulgarian lain 17 artikla (muutettu viimeksi 28. marraskuuta 2014).

34Ks. ydinenergian rauhanomaisesta käytöstä annettu Slovakian laki nro 541/2004 ja sen radioaktiivisen jätteen tuontia koskeva 21 artikla.

35Komission tiedonantoon ”Ohjeellinen ydinohjelma – Osoitettu Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisesti Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle lausuntoa varten” liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2016) 102 final, 4. huhtikuuta 2016, s. 30.

36http://www.developpement-durable.gouv.fr/Calendrier-du-projet.html

37Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/Reversibilität, Papier der Vorsitzenden unter Einbeziehung von Kommentaren weiterer Mitglieder der AG 3, osoitteessa www.endlagerbericht.de, s. 4, viittauspäivä 11. huhtikuuta 2016.

38Neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom 14 artiklan 1 kohta.

39Valitut 18 hanketta edustavat yhteensä 587 miljoonaa euroa käytöstäpoistotoimiin suunnatusta EU-rahoituksesta eli noin 37:ää prosenttia sopimusten kattamasta EU-rahoituksesta vuoden 2001 jälkeen (pois lukien lieventämistoimenpiteet).

40Pula pätevistä insinööreistä on todettu Euroopan komission kertomuksessa ”Putting into perspective the supply of and demand for nuclear experts by 2020 within the EU-27 Nuclear Energy Sector”, 2012.

41Euroopan komission, IAEA:n sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) yhdessä kehittämä menetelmä, jolla pyritään yhdenmukaistamaan ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen liittyvien kustannusten laskentaa.

42Ignalinan ydinvoimalaitoksesta Liettuassa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 4 ja sen 3 artiklassa todetaan, että ”Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstä poistaminen on pitkän ajan työ ja Liettualle poikkeuksellisen painava taloudellinen taakka, joka ei ole suhteessa maan kokoon eikä sen taloudelliseen voimaan” ja että ”unioni solidaarisuudesta Liettuaa kohtaan antaa asianmukaista yhteisön lisätukea ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamiseen myös vuoden2006 jälkeen” (EUVL L 236, 23.9.2003). Pöytäkirjassa todetaan myös, että ”[j]atketun Ignalina-ohjelman mukaisten keskimääräisten kokonaismäärärahojen on oltava tarkoituksenmukaiset seuraavien rahoitusnäkymien voimassaolokautena”.

43Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Impact assessment – Accompanying document to the Proposal for a Council Regulation on Union support for the nuclear decommissioning assistance programmes in Bulgaria, Lithuania and Slovakia”, SEK(2011) 1387 lopullinen, 24.11.2011.

44Ks. KOM(2011) 783 lopullinen, neuvoston asetukset (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 sekä komission täytäntöönpanopäätös C(2014)5449.

45Ks. neuvoston asetusten (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 4 artikla.

46Energian pääosaston toimintakertomus vuodelta 2015, viite Ares(2016)1 667 891, 8.4.2016.

47SWD(2016) 102 final, s. 38. Asiaa ei mainita komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, vaan siinä yhteenlaskettujen varojen määräksi ilmoitetaan 0,5 miljardia euroa. On epäselvää, mihin luvulla viitataan.

48Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin kuuluvat muun muassa Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja Euroopan sosiaalirahasto. Ennen vuotta 2014 rahastoja kutsuttiin rakennerahastoiksi.

49Neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1368/2013 johdanto-osan 17 kappale ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1369/2013 johdanto-osan 15 kappale.

50Ks. erityisesti neuvoston direktiivin 2011/70/Euratom 12 artikla.

51Ks. neuvoston asetusten (Euratom) N:o 1368/2013 ja (Euratom) N:o 1369/2013 4 artikla.

52IAS 37 ”Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat” ja IPSAS 19. Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiselle ei ole erillistä kansainvälistä tilinpäätösstandardia. Siitä, miten käytöstöpoistamiskustannuksia koskevat tilastolliset tiedot lasketaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä (EKT), on olemassa standardi. Siinä ei vaadita tulevia kustannuksia koskevien velkojen kirjaamista.

53IAS 37.10:n mukaan velvoitteen synnyttävä tapahtuma on tapahtuma, joka synnyttää oikeudellisen tai tosiasiallisen velvoitteen (esim. ydinvoimalan rakentaminen synnyttää velvoitteen poistaa ydinvoimala käytöstä) ja joka johtaa siihen, että yhteisölle ei jää muuta realistista vaihtoehtoa kuin täyttää kyseinen velvoite.

54IAS 37.40:n mukaan kertaluonteisia tapahtumia (uudelleenjärjestely, ympäristön puhdistaminen tai oikeusjutun sopiminen) koskevat varaukset arvostetaan todennäköisimmän määrän mukaan.

55IAS 37:n mukaan ilmoittaminen ei ole pakollista, jos maksaminen tapahtuu pitkän ajan kuluttua.

56Joidenkin organisaatioiden täytyy soveltaa kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, kun taas toiset organisaatiot voivat käyttää kansallisen tason tilinpäätösstandardeja.

Johtopäätökset ja suositukset

107

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n rahoitusohjelmissa ei ole onnistuttu luomaan oikeanlaisia kannustimia oikea-aikaiselle ja kustannustehokkaalle käytöstäpoistolle. Tilintarkastustuomioistuin julkaisi edellisen kertomuksensa aiheesta vuonna 2011. Liettuassa sijaitsevan Ignalinan ydinvoimalan, Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan ja Slovakiassa sijaitsevan Bohunicen ydinvoimalan käytöstäpoistamisessa on edistytty tämän jälkeen jonkin verran. Voimalaitosten valvonta-alueiden ulkopuolella sijaitsevia keskeisiä osia on purettu. Lähes kaikki käytöstäpoiston keskeiset infrastruktuurihankkeet ovat kuitenkin viivästyneet, ja kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvonta-alueilla tehtävässä työssä. Jäsenvaltioiden viranomaisten mukaan ydinvoimalat on suljettu pysyvästi, mutta ne eivät ole täysin toteuttaneet kaikkia edellytettyjä tuotoksia, joiden perusteella komissio arvioi lopullisen sulkemisen edistymistä. Liettuan rahoitusvaje on kasvanut viime tarkastuksen jälkeen 1,6 miljardiin euroon. Kolmen voimalaitoksen käytöstäpoiston on arvioitu maksavan yhteensä vähintään 5,7 miljardia euroa. Jos mukaan lasketaan loppusijoituksesta aiheutuvat kustannukset, kokonaiskulut ovat 11,4 miljardia euroa.

Käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 jälkeen, mutta edessä on suuria haasteita

108

Vuoden 2011 jälkeen kaikki kolme jäsenvaltiota ovat purkaneet tiettyjä keskeisiä osia valvonta-alueen ulkopuolelta ja ovat Liettuaa lukuun ottamatta edistyneet myös valvonta-alueella tehtäviä töitä varten tarvittavien lupien hankkimisessa. Liettua ei ole vielä saanut tarvittavaa lupaa. Lupa on tarkoitus myöntää vuonna 2022 eli kymmenen vuotta alkuperäisestä aikataulusta jäljessä (ks. kohdat 40 ja 42).

109

Kaikkien kansallisten viranomaisten mukaan saavutettu edistys merkitsee sitä, että voimalaitosten sulkeminen on nyt käytännössä lopullista. Mikään kolmesta voimalaitoksesta ei kuitenkaan ole vielä toteuttanut kaikkia edellytettyjä tuotoksia, joiden perusteella komissio arvioi sulkemisen edistymistä. Rektoriydinten/primääripiirien purkamista koskevat suunnitelmat eivät ole vielä valmiit, ja reaktorirakennuksissa on tähän mennessä tehty vain vähäisiä töitä. Näin ollen kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvonta-alueilla, kuten reaktorirakennuksissa, suoritettavassa työssä (ks. kohdat 38–42).

110

Jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisessa on edistytty jonkin verran, mutta monet keskeiset infrastruktuurihankkeet viivästyivät vuosina 2011–2015 kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa (ks. kohdat 43 ja 59–71). Viivästykset ovat olleen pahimpia Liettuassa, missä käytöstäpoiston päättymisajankohtaa on vuoden 2011 jälkeen lykätty yhdeksällä vuodella vuoteen 2038 (ks. kohdat 59–63).

111

Kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa on edelleen haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi riippuvuuteen ulkopuolisista asiantuntijoista (ks. kohta 69) ja uudenlaisten teknisten ratkaisujen käsittelemiseen (ks. kohdat 67 ja 68). EU:n laajuinen pula pätevistä, kokeneista insinööreistä on riski, etenkin Liettuassa (ks. kohta 70).

Suositus 1 – Käytöstä poistamisen edistymisen varmistaminen

Kyseisten kolmen jäsenvaltion olisi

a)parannettava edelleen projektinhallintakäytäntöjään, jotta tarvittavat jätehuollon ja käytetyn ydinpolttoaineen huollon infrastruktuurit saadaan käyttöön suunnitellussa aikataulussa

b)kehitettävä omia teknisiä valmiuksiaan saavuttaakseen paremman tasapainon sisäisen ja ulkopuolisen asiantuntemuksen välillä

c)löydettävä parempia tapoja vaihtaa parhaita käytäntöjä ja teknistä tietoa paitsi keskenään myös laajemmin koko ydinvoimaloiden käytöstäpoiston parissa EU:ssa ja sen ulkopuolella työskentelevän yhteisön kanssa. Komission olisi tuettava näitä pyrkimyksiä kustannustehokkaasti.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2017 loppuun mennessä.

112

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevista EU:n avustusohjelmista rahoitettavat hankkeet eivät koske käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusta vaan ainoastaan sen välivarastointia. Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituspaikan rakentaminen voi kestää kymmeniä vuosia ja edellyttää suuria taloudellisia sitoumuksia. Se voi olla vaikeaa maissa, joissa radioaktiivista jätettä syntyy hyvin vähän, joilla on rajalliset taloudelliset resurssit tai joiden geologiset olosuhteet eivät ole sopivat. Korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen kansallisia tai alueellisia loppusijoitusratkaisuja koskevat keskustelut ovat kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa yhä luonnosteluvaiheessa (ks. kohdat 48–58). Komission on raportoitava asiaa koskevista jäsenvaltioiden suunnitelmista, mutta se ei ole vielä tehnyt niin (ks. kohta 53).

Suositus 2 – Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusratkaisut

a)Komission olisi yhdessä kaikkien asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden kanssa selvitettävä käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitusvaihtoehtoja alueelliset ja muut EU-tason ratkaisut mukaan lukien ja pohdittava asianmukaisesti eri vaihtoehtojen turvallisuutta, vaarattomuutta ja kustannustehokkuutta. Komission olisi sisällytettävä asiaa koskeva arviointi ensimmäiseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamaansa kertomukseen radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin täytäntöönpanosta.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Aloitettava välittömästi, kertomus julkaistava viimeistään vuoden 2017 puolivälissä.

b)Tämän tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion olisi edistyttävä loppusijoitussuunnitelmiensa suhteen ja laadittava kattavammat käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta koskevat kustannusarviot ja rahoitussuunnitelmat radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin vaatimusten mukaisesti.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2017 puoliväliin mennessä.

Käytöstäpoistokustannusten arvioidaan olevan vähintään 5,7 miljardia euroa ja kaksinkertaiset, jos mukaan lasketaan loppusijoituskustannukset

113

Kaikkien kolmen ohjelman arvioidut käytöstäpoiston kokonaiskustannukset kasvoivat vuosina 2010–2015 yhteensä 40 prosenttia 4,1 miljardista eurosta 5,7 miljardiin euroon (ks. kohdat 73 ja 74). Jos arvioihin lasketaan mukaan myös käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvat kulut, kokonaiskustannukset voivat olla kaksinkertaiset eli jopa 11,4 miljardia euroa (ks. kohdat 93–99).

114

Tällä hetkellä käytettävissä oleva jäsenvaltioiden oma ja EU:n tarjoama yhteensä 4 miljardin euron rahoitus ei riitä kattamaan arvioituja 5,7 miljardin euron kokonaiskustannuksia, jotka eivät sisällä loppusijoituksesta aiheutuvia kustannuksia. Tämä merkitsee 1,7 miljardin euron rahoitusvajetta käytöstäpoistoprosessin päättymiseen asti. Yhteenlasketusta rahoitusvajeesta 93 prosenttia koskee Liettuaa, jossa puuttuvan rahoituksen määrä on 1,6 miljardia euroa (ks. kohdat 73–85). Bulgarian arvioitu rahoitusvaje on 28 miljoonaa euroa ja Slovakian 92 miljoonaa euroa (ks. kohta 84).

115

Kansainvälisesti hyväksytyn aiheuttamisperiaatteen mukaan jäsenvaltion on varmistettava, että ydinvoimaloiden toiminnanharjoittajat täyttävät niille saastuttajan ominaisuudessa kuuluvat velvollisuudet ja varaavat riittävästi varoja kaikkien käytöstäpoistosta ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen (ks. kohdat 20 ja 93). Näistä kolmesta laitosalueesta vastaavat valtionyhtiöt. Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat perustaneet kansalliset rahastot radioaktiivisen jätteen turvallista huoltoa ja loppusijoitusta sekä ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien kansallisten politiikkojen rahoittamista varten. Tähän mennessä kansallisia rahastoja on kuitenkin hyödynnetty kolmessa ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevassa ohjelmassa vain vähän, ja rahastojen resurssit ovat edelleen vähäiset etenkin Liettuassa (ks. kohdat 89–92).

116

Tästä seuraa, että hankkeiden yhteisrahoittaminen kansallisin varoin on ollut pikemminkin harvinainen poikkeus kuin sääntö. Vaikka näissä ohjelmissa ei muista EU:n rahastoista poiketen olekaan lainsäädäntöön perustuvaa vaatimusta hankkeiden yhteisrahoittamisesta, niiden oikeusperustassa todetaan, että hankkeiden rahoittaminen kokonaan EU:n varoista olisi hyväksyttävä ainoastaan ”perustelluissa poikkeustapauksissa”⁵⁷. Komissio ei kuitenkaan ole vielä antanut selkeitä ohjeita siitä, milloin on kyse tällaisesta tapauksesta. Jos komissio olisi antanut ohjeet, se olisi voinut tehokkaammin luoda oikeanlaiset kannustimet suuremmille kansallisille yhteisrahoitusosuuksille ydinvoimaloiden käytöstäpoistossa (ks. kohta 92).

117

Tarkastetut kolme jäsenvaltiota ovat viime kädessä itse vastuussa sen varmistamisesta, että niillä on riittävästi varoja sekä ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon että loppusijoitukseen (ks. kohdat 20 ja 95). Komissio totesi vuonna 2011 tekemässään vaikutustenarvioinnissa jäsenvaltioiden tarpeita koskevan arvioinnin perusteella, että EU:n taloudellista tukea ei tulisi jatkaa vuoden 2020 jälkeen (ks. kohta 10). Tältä osin Liettuan edustajat pyysivät tilintarkastustuomioistuinta kiinnittämään erityisesti huomiota EU-jäsenyyttä koskevan liittymissopimuksen pöytäkirjoihin (ks. kohta 83 ja alaviite 42).

Suositus 3 – Aiheuttamisperiaatteen noudattaminen lisäämällä kansallista rahoitusta vuosina 2014–2020 ja sen jälkeen

Kolmen asianomaisen jäsenvaltion olisi tunnistettava oma roolinsa sen varmistamisessa, että aiheuttamisperiaatetta noudatetaan, ja oltava valmiita käyttämään kansallisia varojaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja loppusijoituksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä nykyisellä rahoituskaudella että sen jälkeen.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Kansallisten yhteysrahoitusosuuksien kasvattaminen aloitettava vuoden 2017 vuotuisissa työohjelmissa.

Suositus 4 – Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksien kasvattaminen rahoituskaudella 2014–2020

Komission olisi pyrittävä kasvattamaan jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksia rahoituskaudella 2014–2020. Sen olisi määritettävä selkeästi esimerkiksi komission päätöksellä, milloin on kyse ”perustelluista poikkeustapauksista”, joissa EU voi rahoittaa hankkeita kokonaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien avustusohjelmiensa kautta.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Joulukuun 2017 loppuun mennessä.

Suositus 5 – Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevien rahoitusohjelmien lopettaminen vuoden 2020 jälkeen

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevat rahoitusohjelmat olisi lopetettava vuoden 2020 jälkeen. Jos näistä kolmesta jäsenvaltiosta yhdessä tai useammassa osoitetaan olevan selvä tarve EU:n varojen käytön jatkamiselle vuoden 2020 jälkeen, komission tulevaisuudessa ehdottamaan ja lainsäätäjän hyväksymään EU-rahoitukseen olisi sisällytettävä oikeanlaiset kannustimet käytöstäpoiston jatkamiselle, kuten rahoituksen rajoittaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenvaltioilta. Yksi keino tähän olisi harkita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttömahdollisuuksien laajentamista niin, että niitä voitaisiin käyttää myös ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyviin toimiin ehtojen täyttyessä.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Tarvittaessa vuoden 2018 loppuun mennessä.

118

Henkilöstön määrä on vähentynyt kaikissa kolmessa voimalaitoksessa. Liettuan Ignalinassa polttoaine on poistettu vain toisesta reaktorisydämestä ja laitoksella on yhä käyttölupa. Näin ollen laitoksen henkilöstömäärä ja siten myös EU:n rahoittamat kustannukset ovat yhä suuret. Henkilöstöstä kolmannes työskentelee edelleen voimalaitoksen turvallisen ylläpidon parissa. Koska Liettuan Ignalinaa koskeva yhteisrahoitus on puutteellista ja laitoksen käytöstäpoistoon liittyy taloudellisia ja yhteiskunnallisia haasteita, on vaarana, että työntekijöitä on enemmän kuin käytöstäpoisto-ohjelma edellyttää ja että käytöstäpoistoon tarkoitettua EU-rahoitusta käytetään työllisyyden tukemiseen (ks. kohdat 80 ja 81).

Suositus 6 – EU:n rahoitus vain käytöstäpoistokustannuksiin

Komission olisi määrättävä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmista myönnettävää EU:n rahoitusta saa käyttää vain yksinomaan käytöstäpoistotoimien parissa työskentelevän henkilöstön kustannusten kattamiseen.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2017 vuotuisista työohjelmista alkaen.

119

Komissio ei ole arvioinut riittävästi sitä, täyttävätkö rahoitus- ja käytöstäpoistosuunnitelmat niille asetetut ennakkoehdot (ks. kohdat 86–88).

Suositus 7 – Komission valvonnan parantaminen

Komission olisi saatettava päätökseen ennakkoehtojen arviointi.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Lokakuun 2016 loppuun mennessä.

120

Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen tulevia kustannuksia koskeviin velkoihin ja ehdollisiin velkoihin liittyvät kirjanpitokäytännöt vaihtelevat tarkastetuissa kolmessa jäsenvaltiossa. Se, että tulevia kustannuksia ei aina merkitä varauksina ja/tai ilmoiteta tilinpäätöksen liitetiedoissa heikentää avoimuutta ja vaikeuttaa asianomaisten viranomaisten mahdollisuuksia suunnitella riittävän hyvin, miten tulevat käytöstäpoisto- ja loppusijoituskustannukset katetaan (ks. kohdat 100–103).

Suositus 8 – Kirjanpitokäytännöt

Komission olisi työskenneltävä yhdessä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotta kaikkia ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen tulevia kustannuksia koskevia velkoja käsitellään kirjanpidossa asianmukaisesti, läpinäkyvästi ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti.

Toteuttamisen tavoiteajankohta: Joulukuun 2017 loppuun mennessä.

Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri Grethenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. heinäkuuta 2016 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti

57Neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1368/2013 johdanto-osan 17 kappale ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1369/2013 johdanto-osan 15 kappale.

Liitteet

Liite I

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n avustusohjelmissa käytöstä poistettavat ydinreaktorit

| TWh | Kaupallinen toiminta | Suunniteltu käytöstäpoiston päättymisajankohta
Aloitus | Lopetus | Vuodet | % 30 vuoden käyttöiästä | ETT:n vuoden 2011 kertomuksessa | Joulukuussa 2015
Liettua | Ignalina 1 | 86 | Toukokuu 1985 | Joulukuu 2004 | 20 | 65 | 2029 | 2038
Ignalina 2 | 155 | Joulukuu 1987 | Joulukuu 2009 | 22 | 73
Bulgaria | Kozloduy 1 | 61 | Lokakuu 1974 | Joulukuu 2002 | 28 | 94 | 2035 | 2030
Kozloduy 2 | 63 | Marraskuu 1975 | Joulukuu 2002 | 27 | 90
Kozloduy 3 | 63 | Tammikuu 1981 | Joulukuu 2006 | 26 | 86
Kozloduy 4 | 61 | Kesäkuu 1982 | Joulukuu 2006 | 25 | 82
Slovakia | Bohunice V1, reaktori 1 | 72 | Huhtikuu 1980 | Joulukuu 2006 | 27 | 89 | 2025 | 2025
Bohunice V1, reaktori 2 | 77 | Tammikuu 1981 | Joulukuu 2008 | 28 | 93

Lähde: IAEA, PRIS-tietokanta.

Liite II

Yleiskatsaus ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston avustusohjelmien oikeusperustaan

Ignalina, Liettua
Kozloduy, Bulgaria
Bohunice, Slovakia

Ennen liittymistä
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/1989, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989.
Neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999 (Phare-ohjelma)

Liittymissopimukset
Liettuan tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehtyyn asiakirjaan liitetty Liettuassa sijaitsevaa Ignalinan ydinvoimalaitosta koskeva pöytäkirja N:o 4 (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 944 ja 945).
Asiakirja Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista (EUVL L 157, 21.6.2005, s. 203)
Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehtyyn asiakirjaan liitetty pöytäkirja N:o 9.
(Bohunice V1 -ydinvoimalaitos) (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 954)

Liittymisen jälkeen
Neuvoston asetus (EY) N:o 1990/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, Ignalinan ydinvoimalaitosta koskevan pöytäkirjan N:o 4 täytäntöönpanosta
Neuvoston asetus (Euratom) N:o 647/2010, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010
Neuvoston asetus (Euratom) N:o 549/2007, annettu 14 päivänä toukokuuta 2007, Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisehdoista tehtyyn asiakirjaan liitetyn Slovakiassa sijaitsevan Bohunice V1-ydinvoimalaitoksen 1 ja 2 reaktoria koskevan pöytäkirjan N:o 9 täytäntöönpanosta

Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1369/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmalle Liettuassa ja asetuksen (EY) N:o 1990/2006 kumoamisesta
Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1368/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa ja Slovakiassa sekä asetusten (Euratom) N:o 549/2007 ja (Euratom) N:o 647/2010 kumoamisesta

Liite III

Jäsenvaltioissa sijaitsevat ydinreaktorit ja niiden tila 31. joulukuuta 2015

Huomautus: Liettuan Ignalinassa kahdella reaktoriyksiköllä on yhä käyttölupa (ks. kohta 40).

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission ja IAEA:n Power Reactor Information System (PRIS) -tietokannan tietojen perusteella.

Liite IV

Yleiskatsaus ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmien toimijoihin

Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelma Liettuassa, kaksi täytäntöönpanoelintä

Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmat Bulgariassa ja Slovakiassa, yksi täytäntöönpanoelin

Liite V

Tarkastuksessa tutkitut EU:n rahoittamat hankkeet

Ignalina, Liettua

Hanke
Tilintarkastustuomioistuimen arvio

1. Käytettyjen polttoainenippujen välivarasto

Alkuperäinen budjetti: 165 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 206 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: elokuu 2008
Viimeisin määräaika: lokakuu 2017
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Merkittävillä viipeillä on suuri vaikutus ydinturvallisuuteen siihen saakka, kunnes kaikki käytetty polttoaine on saatu säiliöihin, ja voimalan toimintakuluihin.

Joulukuu 2015
Varastointilaitoksen rakentaminen on viivästynyt vielä kuusi vuotta, joten se on 10 vuotta jäljessä vuoden 2005 lopullisessa käytöstäpoistosuuunnitelmassa asetetusta aikataulusta. B1-hankkeeseen liittyvät laitoksen ylimääräiset ylläpitokulut ovat yli 61 miljoonaa euroa.

2. Kiinteän jätteen huolto- ja varastointilaitos

Alkuperäinen budjetti: 120 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 184 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: marraskuu 2009
Viimeisin määräaika: marraskuu 2018
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Hankkeen täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti. Viivästykset ovat vakavia, sillä dekontaminaatio- ja purkamishankkeiden edistyminen edellyttää jätehuoltomenetelmiä. Ignalinan käytöstäpoiston kansainvälisestä tukirahastosta tarvitaan todennäköisesti lisärahoitusta.

Joulukuu
2015
Hanke on viivästynyt yhdeksän vuotta; viivästyksistä viisi vuotta aiheutui vuosina 2011–2014. Ignalinan ydinvoimala ja Liettuan energiaministeriö sopivat asiaa koskevat kauppaoikeudelliset kiistat toimeksisaajan kanssa maksamalla 55 miljoonan euron korvaukset ja ovat lisäksi varanneet 17,9 miljoonaa euroa ennakoituja riskejä varten.

3. Purkamiseen ja dekontaminaatioon liittyvä tekninen ja muu suunnittelu ja lupa-asiat

Hankkeen alkuperäinen budjetti: kahdeksan miljoonaa euroa
Hankkeella ei ole tällä hetkellä budjettia tai aikataulua.
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Hanketoimien ulkoistamispäätös tehtiin arvioimatta riittävästi vaadittavien teknisten resurssien saatavuutta laitoksessa tai vaihtoehdon kustannustehokkuutta.

Joulukuu
2015
Asiakirjojen laadinta on viivästynyt 30 kuukautta toimeksisaajien resurssien yliarvioimisen sekä asiakirjojen hyväksyttämiseen voimalaitoksessa ja sääntelyviranomaisilla kuluvan ajan vuoksi. Hanke on viivästynyt kolme vuotta, koska työkalujen hankintaa koskevat hankkeet on siirretty Ignalinan käytöstäpoiston kansainvälisen tukirahaston alaisuudesta CPMA:n alaisuuteen.

4. Hallinnointiin ja tekniseen suunnitteluun liittyvä tuki hankehallinnointiyksikölle

Alkuperäinen budjetti: 45 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 54 miljoonaa euroa
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Hankehallinnointiyksikön konsultti on edesauttanut edistymistä merkittävästi, mutta hankehallinnoinnin ja hallinnollisten tehtävien kustannukset ovat korkeat eikä ydinvoimalan organisaatiorakennetta ei ole kehitetty riittävästi.

Joulukuu
2015
Hankehallinnointiyksikön konsulttihenkilöstöä on vähennetty vuodesta 2010. He osallistuivat enemmän käytöstäpoistoon liittyviin tehtäviin, johtivat merkittäviä infrastruktuurihankkeita ja tukivat ydinvoimalan henkilöstön kehittämistä. Suuri osa konsulttien tehtävistä koskee kuitenkin yhä yleistä hankehallinnointia ja hankintaa eikä ydinvoimalan käytöstäpoistoa.

5. Ignalinan ydinvoimalan työvoiman suoraan tukemiseen ja ulkoisiin toimituksiin liittyvät hankkeet

Budjetti: 198 miljoonaa euroa
Määräaika: jatkuva vuotuinen hanke
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Ei tutkittu.

Joulukuu
2015
Työvoimaan liittyvät ongelmat koskivat esimerkiksi vaikeuksia henkilöstön määrän perustelemisessa sekä epäselvyyksiä sisäisessä laskentatoimessa ja henkilöstökulujen kohdentamisessa tehtäviin. Ignalinan ydinvoimalassa otettiin käyttöön uusi ydinvoimalan henkilöstöä koskeva laskentamalli, kehitettiin töille kustannusrakenne ja otettiin käyttöön ansaittuun arvoon perustuva hallinnointimenetelmä (Earned Value Management). Henkilöstömäärän perustelemisessa ja ulkoistamisstrategian toteuttamisessa edistyttiin kuitenkin vain vähän.

6. Reaktorin purkamista koskeva tutkimus

Alkuperäinen budjetti: 5 miljoonaa euroa
(pelkkä toteutettavuustutkimus)

Viimeisin budjetti: 70 miljoonaa euroa
(tekninen ja muu suunnittelu)
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Ei tutkittu.

Joulukuu
2015
Reaktorin purkamista koskeva toteutettavuustutkimus aloitettiin Ignalinan käytöstäpoiston kansainvälisen tukirahaston tuella vuonna 2009, mutta se peruttiin ja siirrettiin CPMA:n alaisuuteen vuonna 2010. CPMA:n johtama uusi hanke on sittemmin viivästynyt. Kyseisenlaisen reaktorin purkamisesta ei ole kokemusta, mikä saattaa entisestään haitata hankkeen edistymistä. Sen vuoksi on epävarmaa, voidaanko reaktorin purkamiselle asetettu vuoden 2038 määräaika saavuttaa.

Kozloduy, Bulgaria

Hanke
Tilintarkastustuomioistuimen arvio

7. Hankehallinnointiyksikön yleiset konsulttipalvelut

Kausi 2006–2013
Alkuperäinen budjetti: kahdeksan miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 45 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2006
Viimeisin määräaika: heinäkuu 2013
Kausi 2014–2016
Alkuperäinen budjetti: 14 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 32 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: tammikuu 2016
Viimeisin määräaika: tammikuu 2019
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Konsultoinnista oli apua käytöstäpoistostrategian mukauttamisessa, mutta ongelmia esiintyi hankkeiden viivästymisen, kustannusarvioiden, käytöstäpoiston yhteydessä suoritettavien töiden yksilöimisen ja jätteitä koskevien luetteloiden suhteen. Konsultti keskittyi enemmän hankehallintoon kuin käytöstäpoistoon.

Joulukuu
2015
Hankehallinnointiyksikkö on vuodesta 2013 lähtien vastannut yksin sekä käytöstäpoistoon että kansallisen loppusijoituslaitoksen rakentamiseen liittyvien toimien hallinnoinnista. Konsulttiyritys toimii nykyään osana yksikön organisaatiorakennetta, jossa päätöksentekovalta on SERAWilla. Konsultteja on käytetty työssä entistä enemmän, eikä heidän osallistumisensa asteittaisesta lopettamisesta ole merkkejä.

8. Käytetyn polttoaineen kuivavaraston suunnittelu ja rakentaminen

Alkuperäinen budjetti: 49 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 73 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2008
Viimeisin määräaika: maaliskuu 2013
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Varaston valmistuminen on viivästynyt 2,5 vuotta. Alkuperäisiin vaatimuksiin tehtyjen muutosten seurauksena kustannukset nousivat ja sopimuksen hintaperustaa muutettiin, mistä on aiheutunut 19 prosentin budjetinylitys.

Joulukuu
2015
Hanke jaettiin kahteen vaiheeseen: varaston rakentaminen ja polttoainenippujen varastointi 34 säiliössä sekä varaston kapasiteetin laajentaminen enintään 72 säiliöön. Kaikkea suunniteltua varastointikapasiteettia ei käytetä yksiköiden 1–4 käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin. Muiden materiaalien varastointi edellyttää sääntelyviranomaisen lupaa.

9. Plasmasulatuslaitos kiinteän jätteen käsittelyyn ja pakkaamiseen

Alkuperäinen budjetti: 21 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 21 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: maaliskuu 2013
Viimeisin määräaika: kesäkuu 2017
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Hankkeessa valittiin käyttöön uutta teknologiaa ilman, että sen vaikuttavuutta olisi osoitettu asianmukaisesti ja toimintakuluja olisi arvioitu asianmukaisesti. Riskinä on, että kulut ovat ennakoitua suuremmat.

Joulukuu
2015
Suunnitelmaa oli muutettava lainsäädäntöön tehtyjen muutosten takia. Laitoksen rakentaminen on viivästynyt pääasiassa ympäristövaikutusten arviointia koskevan muutoksenhakumenettelyn ja useiden kaupallisten ja hallinnollisten ongelmien, kuten ydinvoimaan liittyvän korvausvastuusopimuksen puuttumisen, vuoksi. Laitosta ei ole testattu, joten järjestelmän toimivuutta ei ole vielä osoitettu. Hanke on tarkoitus saada päätökseen kesäkuussa 2017.

10. Henkilöstöresurssien käytön tehostaminen

Vuoteen 2009 asti
Alkuperäinen budjetti: 20 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 84 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: syyskuu 2009
Viimeisin määräaika: maaliskuu 2014
Vuoteen 2015 asti
Alkuperäinen budjetti: 35 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 46 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2015
Viimeisin määräaika: joulukuu 2017
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Hanke ei ole käynnistänyt organisaatiomuutosta, joka auttaisi osoittamaan selvästi ne henkilöstön jäsenet, jotka edistävät siirtymistä operatiivisesta organisaatiosta käytöstäpoisto-organisaatioon. Käytöstäpoistoa valmistelevien toimien seuranta ei ole ollut asianmukaista.

Joulukuu
2015
Käytöstäpoistotoimiin osallistuvan henkilöstön rahoittamisessa on yhä nojauduttu Kozloduyn käytöstäpoiston kansainväliseen tukirahastoon. Vuoden 2011 jälkeen tapahtunut myönteinen suuntaus on se, että kaikki SERAWin 650 työntekijää työskentelevät yksinomaan käytöstäpoiston parissa.

11. Kansallisen matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusijoituslaitoksen rakentaminen

Alkuperäinen budjetti: 66 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: joulukuu 2015
Viimeisin määräaika: tammikuu 2021
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Ei tutkittu.

Joulukuu
2015
Laitos oli alun perin tarkoitus saada valmiiksi viimeistään vuonna 2015. Prosessi on kuitenkin kuusi vuotta myöhässä. Viivästys on johtunut pääasiassa siitä, että ympäristövaikutusten arviointia ei hyväksytty ja se piti aloittaa alusta. Tämänhetkinen määräaika on vuonna 2021.

Bohunice, Slovakia

Hanke
Tilintarkastustuomioistuimen arvio

12. Hankehallinnointiyksikön konsulttipalvelut – hankkeen toteutus

Kausi 2003–2007
Alkuperäinen budjetti: 11 miljoonaa euroa
Kausi 2015–2016
Viimeisin budjetti: 45 miljoonaa euroa
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Konsultti on auttanut muokkaamaan käytöstäpoistostrategiaa, mutta käytöstäpoistostrategian laatimisessa ja täytäntöönpanossa ei ole edistytty riittävästi.

Joulukuu
2015
Vaikka konsultointipalveluja on käytetty paljon, hanke on viivästynyt, mikä on puolestaan johtanut kustannusten ylityksiin. Uuden konsulttiyrityksen toiminnan laajuus on supistunut vuodesta 2015 lähtien.

13. Uuden loppusijoituslaitoksen suunnittelu ja rakentaminen V1-ydinvoimalan hyvin matala-asteiselle ja matala-asteiselle jätteelle Mochovcen kansallisen loppusijoitustilan yhteyteen

Budjetti: 22 miljoonaa euroa
Määräaika: kesäkuu 2018
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Hanketta koskeva toteutettavuustutkimus on viivästynyt, sillä ydinvoimala ei ole toimittanut tarvittavia tietoja.

Joulukuu
2015
Loppusijoitustilan rakennustyöt ovat käynnissä. Hanketta rahoitetaan myös kansallisista varoista. Tilaan rakennetaan kolmas kaksoisrivi, jonka rahoittaa kokonaan Bohunicen käytöstäpoiston kansainvälinen tukirahasto. Vielä on epäselvää, miten loppusijoituksen kustannukset jaetaan V1-ydinvoimalaitoksesta ja muista laitoksista peräisin olevan jätteen loppukäsittelyn kesken.

14. Käytöstäpoisto-ohjelman täytäntöönpano hyödyntämällä käytettävissä olevia henkilöstöresursseja

Vaiheen 1 budjetti: 1,5 miljoonaa euroa
Vaiheen 9 budjetti: 50 miljoonaa euroa
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Hanke ei ole käynnistänyt organisaatiomuutosta, joka auttaisi osoittamaan selvästi ne henkilöstön jäsenet, jotka edistävät siirtymistä operatiivisesta organisaatiosta käytöstäpoisto-organisaatioon. Käytöstäpoistoa valmistelevien toimien seuranta ei ole ollut asianmukaista.

Joulukuu
2015
Hankkeella rahoitetaan 246 käytöstäpoiston parissa työskentelevää JAVYSin henkilöstön kokoaikavastaavaa. JAVYS on kehittynyt operatiivisesta organisaatiosta käytöstäpoisto-organisaatioksi.

15. Radioaktiivisen jätteen välivarasto Bohunicen laitosalueelle

Budjetti: 11 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: maaliskuu 2016
Viimeisin määräaika: elokuu 2017
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Ei tutkittu.

Joulukuu
2015
Hanke oli alun perin tarkoitus toteuttaa maaliskuun 2013 ja maaliskuun 2016 välisenä aikana. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2015. Tällä hetkellä hanke on tarkoitus saada päätökseen elokuussa 2017. Sijaintipaikan muuttaminen edellytti uutta ympäristövaikutusten arviointia ja avustussopimuksen muuttamista. Hankkeen viivästyminen ei enää johda purkuhankkeiden viivästymiseen, sillä viimeksi mainitut toteutetaan niin, että keskiaktiivista jätettä syntyy vasta, kun välivarasto on saatu valmiiksi.

16. Primääripiirin dekontaminointi

Alkuperäinen budjetti: 6 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 5 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: syyskuu 2014
Viimeisin määräaika: syyskuu 2016

(radioaktiivisen jätteen huoltoa koskeva osuus siirretty JAVYSille)
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Ei tutkittu.

Joulukuu
2015
Työt oli tarkoitus aloittaa vuonna 2013 ja saada päätökseen vuoden 2014 loppuun mennessä. Hanke on kuitenkin keskeytetty viivästysten ja ratkaisemattomien teknisten ongelmien vuoksi. Nykyisen toimittajan kanssa tehty sopimus on irtisanottu. Hanke on saatava päätökseen, ennen kuin valvonta-alueen purkutyöt voidaan aloittaa, minkä vuoksi hankkeen viivästyminen voi vaikuttaa koko käytöstäpoiston päättymisajankohtaan.

17. Käytöstäpoistoa koskeva tietokanta, joka kattaa myös inventaarion ja radiologisen karakterisoinnin

Alkuperäinen budjetti: 2,48 miljoonaa euroa
Viimeisin budjetti: 3,5 miljoonaa euroa
Alkuperäinen määräaika: toukokuu 2012
Viimeisin määräaika: joulukuu 2012
ETT:n vuoden 2011 kertomus
Ei tutkittu.

Joulukuu
2015
Hanke saatiin päätökseen vuonna 2012, mutta karakterisointia ja inventaariota on yhä päivitettävä säännöllisesti. Jätteen inventaariota ja/tai karakterisointia koskevien tietojen puutteellisuus johti viivästyksiin ja kustannusten ylittymiseen useissa alahankkeissa.

Liite VI

Viivästykset ja kustannusten ylitykset otokseen valituissa 18 keskeisessä käytöstäpoiston infrastruktuurihankkeessa ja infrastruktuurihankkeita tukevassa hankkeessa, joita on rahoitettu EU:n avustusohjelmista vuodesta 2001 alkaen

Hanke
Hankkeen kustannukset
(miljoonaa euroa)
Sopimuksen mukainen rahoitus
Viivästys tähän asti yhteensä
(vuotta)
Kustannusten kasvu tähän asti
(%)

EU
(miljoonaa euroa)
Kansallinen
(miljoonaa euroa)

Ignalina, Liettua
Käytettyjen polttoainenippujen välivarasto
(ks. liite IV, hanke 1)
211
206
5
9,2
25 %

Kiinteän jätteen huolto- ja varastointilaitokset
(ks. liite IV, hanke 2)
184
184

9,0
53 %

Hyvin matala-aktiivisen jätteen kaatopaikkalaitos (vaihe 1, välivarasto)
7
6
1
2,8
0 %

Hyvin matala-aktiivisen jätteen kaatopaikkalaitoksen rakentaminen (vaihe 3)
8
8

1,0
12 %

Matala- ja keskiaktiivisen lyhytikäisen radioaktiivisen jätteen lähellä maan pintaa sijaitseva loppusijoitustila (suunnittelu)
11
11

1,0
3 %

Viisi hanketta yhteensä
421
415
6

Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n rahoitus vuosina 2001–2014/2015 yhteensä

989

Kozloduy, Bulgaria
Ioninvaihtohartsin talteenotto- ja pakkauslaitteiden toimitus, asennus ja käyttöönotto
(alkuperäistä alaa laajennettu)
6
5
1
10,9
132 %

Käytetyn polttoaineen kuivavaraston suunnittelu ja rakentaminen (ks. liite IV, hanke 8)
73
73

4,3
50 %

Haihduttimen konsentraatiosäiliöiden kiinteän faasin talteenotto- ja käsittelylaitos (vaihe 1 valmis, vaihe 2 lopetettu)
10
10

4,6
Ei ole

Plasmasulatuslaitos (ks. liite IV, hanke 9)
30
21
9
4,2
0 %

Hajotus- ja dekontaminointitilat
19
19

2,8
0 %

Säteilyominaisuuksia koskevan inventaarion arviointi
1
1

1,3
Ei ole

Kuusi hanketta yhteensä
139
129
9

Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n rahoitus vuosina 2001–2014 yhteensä

360

Bohunice, Slovakia
Vanhojen jätevesilietteiden ja sorbenttien käsittely (valmis)
11
11

3,0
38 %

Primääripiirin dekontaminointi
(ks. liite IV, hanke 16) (keskeytetty)
4
4

2,0
0 %

JAVYSin energiahuoltosuunnitelman muuttaminen V1-ydinvoimalan lopullisen sulkemisen jälkeen
11
11

1,5
21 %

Olemassa olevien paloittelu- ja dekontaminointilaitteistojen kapasiteetin lisääminen
2
2

1,2
13 %

Vanhan jätteen käsittely
6
4
2
0,4
7 %

V1-ydinvoimalan turbiinihallin teknisten laitteiden purkaminen
8
8

–
6 %

Käytöstäpoistoprosessissa syntyvien materiaalien vapauttaminen tavanomaiseen käsittelyyn
3
3

–
20 %

Seitsemän hanketta yhteensä
45
43
2

Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n rahoitus vuosina 2001–2014 yhteensä

228

Yhteensä
18 hanketta yhteensä
605
587
17

Sopimusten mukainen käytöstäpoistoa koskeva EU:n rahoitus vuosina 2001–2014 yhteensä

1 577

Lähde: Komissio, vuoden 2016 vuotuisten työohjelmien luonnokset ja vuoden 2016 seurantakertomusten luonnokset. EBRD:n ja hankehallinnoinnin keskusviraston toimittamat tiedot.

Liite VII

Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitustilan rakentaminen syvälle kallioperään Suomen Olkiluodossa

Suomen länsirannikolle rakennetaan maailman ensimmäinen geologinen loppusijoitustila siviilikäytössä syntyneelle käytetylle ydinpolttoaineelle. Laitos on päätetty rakentaa Olkiluodon kallioperään, lähelle olemassa olevaa ydinvoimalaa. Sinne on tarkoitus sijoittaa kahden suomalaisen ydinvoimalaitoksen jätteet.

Laitoksen kehitysprosessi kuvastaa tällaisten hankkeiden pitkää toteutusaikaa. Suomen valtioneuvosto teki vuonna 1983 periaatepäätöksen ydinjätehuollon yleisestä aikataulusta ja strategiasta, minkä jälkeen aloitettiin geologiset seulontatutkimukset mahdollisten sijaintipaikkojen etsimiseksi. Olkiluoto valittiin loppusijoituspaikaksi vuonna 2000. Tämän jälkeen aloitettiin mittavat louhinta- ja tutkimustyöt käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoittamiseksi kallioperään, noin 400–450 metrin syvyyteen. Työhön käytettiin noin 150 miljoonaa euroa. Käytetyn polttoaineen loppusijoitus on tarkoitus aloittaa 2020-luvun alussa.

Kokonaiskustannukset tulevat olemaan noin 3,5 miljardia euroa, josta noin miljardi euroa aiheutuu rakennusvaiheesta ja noin 2,5 miljardia euroa laitoksen käytöstä noin 100 vuoden aikana. Tarvittavat varat kerätään valtion ydinjätehuoltorahastoon tuotetusta sähköstä perittävinä maksuina.

© Posiva Oy.

Komission vastaus

Tiivistelmä

I

Neuvotellessaan Euroopan unioniin liittymisestä Bulgaria, Liettua ja Slovakia sitoutuivat sulkemaan ja poistamaan sitten käytöstä kahdeksan neuvostovalmisteista ensimmäisen sukupolven ydinreaktoria, joita ei voitu kunnostaa kannattavasti länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi.

II

EU oli sitoutunut avustamaan kyseisiä maita käytöstäpoistoprosessin aiheuttaman poikkeuksellisen suuren taloudellisen taakan keventämisessä.

IV

Komissio katsoo, että EU:n taloudellisella tuella on lievennetty tehokkaasti ennenaikaisen sulkemisen aiheuttamia taloudellisia seurauksia ja että käytöstäpoistoprosessi on hyvässä käynnissä. Komissio kuitenkin huomauttaa, että käytöstäpoisto on monimutkainen ja pitkällinen prosessi, joka jatkuu seitsenvuotista rahoituskehystä pitempään – useimmiten yli kaksikymmentä vuotta.

Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä hyväksytyt päivitetyt käytöstäpoistosuunnitelmat ja niitä koskevat kustannusarviot ovat ohjelmasuunnittelun perustana kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Näissä järjestelyissä komissio seuraa tiiviisti, miten käytöstäpoistotavoitteen saavuttamisessa edetään mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa ylläpitäen.

V

Käytöstäpoistossa on yleensä kaksi pääasiallista vaihetta: i) sulkemisen jälkeinen vaihe (jolloin käyttölupa on yhä voimassa, koska käytettyä ydinpolttoainetta on jäljellä) ja ii) käytöstäpoisto tai purkaminen.

Slovakia ja Bulgaria ovat kakkosvaiheessa, kun taas Liettua on edelleen sulkemisen jälkeisessä vaiheessa, koska yhdessä reaktorissa on käytettyä ydinpolttoainetta. Komissio katsoo jäsenvaltioiden tavoin, ettei ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmiin kuuluvia laitoksia voi ottaa uudelleen taloudelliseen käyttöön. Se yhtyy muissa vastaavanlaisissa käytöstäpoistotoimissa tehtyihin havaintoihin siitä, että reaktorien purkamisen suurimmat tekniset haasteet ovat vasta edessä.

VI

Käytöstäpoisto-ohjelmat kolmessa jäsenvaltiossa etenevät eri tahtiin ja päättyvät eri ajankohtina.

Bohunicen (SK) ja Kozloduyn (BG) ohjelmat ovat edenneet pisimmälle, ja niiden on määrä päättyä vuosina 2025 ja 2030. Kozloduyn ohjelmaa lyhennettiin viidellä vuodella ohjelman tarkistuksen yhteydessä vuonna 2011.

Ingalinassa (LT) Tšernobyl-tyyppisten reaktorien käytöstäpoisto on aivan uudenlainen prosessi, joka pitää itse asiassa sisällään suurimmat haasteet.

Komissio myöntää, että jo saavutetusta edistymisestä huolimatta käytöstäpoisto-ohjelmat edellyttävät jatkuvia parannuksia.

Suositus 1

Komissio toteaa, että suosituksen 1 a ja b alakohta on osoitettu jäsenvaltioille.

Komissio hyväksyy suosituksen 1 c alakohdan omalta osaltaan. Se kannattaa ajatusta parhaita käytäntöjä ja teknistä osaamista koskevien tietojen vaihtamisesta ja aikoo kannustaa kyseistä kolmea jäsenvaltiota näin tekemään.

a)Komissio on jo tehnyt nykyiseen rahoituskehykseen parannuksia laatimalla kattavat säännöt, joita sovelletaan ohjelmasuunnitteluun, projektinhallintaan ja seurantaan ja joiden mukaisesti jäsenvaltiot toimivat.

b)Komissio ymmärtää, että osaamista ja asiantuntemusta on jatkuvasti kehitettävä, mutta huomauttaa, että joillakin erikoisaloilla on hyvä käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita.

c)Komissio on jo ryhtynyt toimiin edistääkseen avointa ja läpinäkyvää toimintaympäristöä, helpottaakseen parhaiden käytäntöjen ja osaamisen vaihtoa ja edistääkseen standardisointiprosesseja muun muassa kilpailukyvyn ja turvallisuuden parantamiseksi.

VII

Komissio pitää tärkeänä, että käytetty ydinpolttoaine ja radioaktiivinen jäte käsitellään vastuullisesti ja turvallisesti. Komissio antaa kansallisista ohjelmista lausuntoja ja parlamentille ja neuvostolle vuonna 2016 kertomuksen direktiivin 2011/70/Euratom täytäntöönpanosta.

Lisäksi komissio huomauttaa, että korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitusta ja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyä koskevat kysymykset eivät kuulu ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelman piiriin.

Suositus 2

a)Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio esittää jo tämänsuuntaisia ajatuksia lausunnoissa, joita se antaa direktiivin 2011/70/Euratom mukaisista kansallisista ohjelmista vuosina 2016 ja 2017. Lausunnot käynnistävät vuonna 2017 keskustelun loppusijoitusvaihtoehdoista sekä alueellisista ja muista EU:n yhteisistä ratkaisuista. Keskustelujen jälkeen komissiolla on paremmat edellytykset laatia toimintavaihtoehtoja ja etenemissuunnitelma vuoteen 2018 mennessä.

b)Komissio huomauttaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille ja että komissio on jo ottanut sen huomioon laatimalla arvioinnin kansallisista ohjelmista ja antamalla lausunnon, joka on osoitettu jäsenvaltioille.

VIII

Komissio myöntää, ettei yhteisrahoitusta ole saatu järjestelmällisesti aikaan yksittäisten hankkeiden tasolla. Se huomauttaa, ettei nykyisessä oikeusperustassa ole selkeää yhteisrahoituksen määritelmää eikä vähimmäisosuutta. Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen ilmoituksen mukaan Liettuan, Bulgarian ja Slovakian yhteenlaskettu rahoitusosuus niiden käytöstäpoisto-ohjelmissa on 1,09 miljardia euroa.

Suositus 3

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille. Se aikoo edistää tilintarkastustuomioistuimen suosittamaa toimintaa hankkeella, jonka tarkoituksena on ottaa käyttöön selkeästi määritelty yhteisrahoitus ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmassa ja joka tukee siten saastuttaja maksaa -periaatetta. Se ohjaa tällöin jäsenvaltioiden kanssa käytävää keskustelua ja tarkastelee kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita jäsenvaltiot esittävät vuoden 2017 työohjelmissaan.

Suositus 4

Komissio hyväksyy suosituksen.

Se myöntää, että yhteisrahoituksella voidaan edistää ohjelman tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa ja lisätä jäsenvaltion sitoutumista ohjelmaan. Se ryhtyy toimiin selkeyttääkseen käsitettä ”perustellut poikkeustapaukset”, jotka mainitaan nykyisissä asetuksissa, ja se aikoo tarkastella kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita jäsenvaltiot esittävät vuoden 2017 työohjelmissaan.

Suositus 5

Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Komissio aikoo tehdä uusia aloitteita koskevista ehdotuksista varainhoitoasetuksen ja paremman sääntelyn agendan vaatimusten mukaisen vaikutusarvioinnin. Vaikutusarvioinnissa selvitetään, tulisiko rahoitusta jatkaa ja, jos jatkamisen kannalle päädytään, mitkä ovat tarkoituksenmukaisimmat rahoitusjärjestelyt. Jos arvioinnissa päädytään katsomaan, että rahoitusta on jatkettava vuoden 2020 jälkeisessä tulevassa rahoituskehyksessä, komissio aikoo ottaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksen huomioon ja huolehtia siitä, että rahoitusmekanismiin sisältyy kannustimia käytöstäpoiston jatkamiseen, kuten rahoituksen rajaaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenvaltioilta.

Suositus 6

Komissio hyväksyy suosituksen osittain.

Komissiossa laaditaan parhailleen selvitystä muista kuin käytöstäpoistoon liittyvistä kustannuksista. Prosessi viimeistellään väliarvioinnissa, ja ehdotus mahdollisista toimista, joilla tällaiset kustannukset poistetaan vaiheittain, laaditaan vuonna 2018.

Komissio kuitenkin katsoo, että EU:n rahoituksen piiristä ei tulisi poistaa eräitä olennaisia toimintoja, jotka liittyvät muun muassa turvallisuuteen.

Suositus 7

Komissio hyväksyy suosituksen ja huomauttaa ryhtyneensä jo toimiin. Arviointi on parhaillaan käynnissä ja saadaan päätökseen lokakuuhun 2016 mennessä.

Suositus 8

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio myöntää tämän kysymyksen olevan tärkeä.

Se on alkanut noudattaa suositusta jätedirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio arvioi parhaillaan jätedirektiivin nojalla esitettyjä kansallisia ohjelmia, ja se on laatinut suunnitelman useista tutkimuksista kerätäkseen tietoja ja lisätäkseen osallistumistaan validointiin.

Johdanto

20

Ydinenergia-ala on muuttunut EU:ssa huomattavasti viime vuosikymmenen aikana, kun EU:n tasolla on hyväksytty uutta merkittävää lainsäädäntöä, joka koskee ydinturvallisuutta, radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyä ja säteilysuojelua. Lisäksi komissio on hyväksynyt vuonna 2016 uuden PINC-ohjelman, joka kattaa ensimmäisen kerran ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyyn liittyvät rahoitustarpeet, kuten syvälle maaperään rakennettavien geologisten loppusijoituslaitosten rakentamisen ja muiden pitkän aikavälin ratkaisujen rahoittamisen.

Radioaktiivista jätettä koskevassa direktiivissä (neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom) perustetaan unionissa sovellettava kehys käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista käsittelyä varten, jotta tuleville sukupolville ei jätettäisi kohtuuttomia rasitteita. Direktiivissä mennään yleissopimusta pidemmälle siltä osin, että jäsenvaltioilla on oltava kansallinen ohjelma käytettyä ydinpolttoainetta ja radioaktiivista jätettä koskevan jätehuoltopolitiikan toteuttamiseksi.

Komission tavoitteena on muodostaa PINC-ohjelman ja jätedirektiivin välityksellä ensimmäistä kertaa kokonaiskuva laitosten käytöstäpoistoon ja jätehuoltoon liittyvistä kokonaiskustannuksista sekä siitä, miten jäsenvaltiot varmistavat, että kustannukset rahoitetaan saastuttaja maksaa -periaatetta noudattaen.

Huomautukset

Komission yhteinen vastaus 38–40 kohtaan

Komissio katsoo jäsenvaltioiden tavoin, ettei ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmiin kuuluvia laitoksia voi ottaa uudelleen taloudelliseen käyttöön.

40 Ensimmäinen luetelmakohta

Komissio myöntää, ettei Ignalinan voimalaitoksen käyttöluvan poistamistavoitetta ole saavutettu odotetusti laitoksessa olevan käytetyn ydinpolttoaineen vuoksi, mutta se huomauttaa myös, että Ignalinan ydinvoimalan turbiinihallin purkaminen varmistaa, että kyseessä on lopullinen prosessi.

40 Toinen luetelmakohta

Kozloduyn voimalaitosta (BG) koskevilta osin komission huomauttaa, että mahdollisesti tarvittavat lisäluvat koskevat töitä, joita tehdään lopullisen käytöstäpoiston jälkeen.

40 Kolmas luetelmakohta

Bohunicen (SK) voimalaitoksen osalta komissio toteaa, että nykytila vastaa käytöstäpoistosuunnitelmaa ja vuodeksi 2025 suunniteltua lopullista sulkemisajankohtaa.

Komission yhteinen vastaus 41–42 kohtaan

Komissio myöntää, että suurimmat haasteet ovat vielä edessä, mutta se huomauttaa myös, että taulukossa 3 esitetty tilanne on kaikkia kolmea jäsenvaltiota koskevien käytöstäpoistosuunnitelmien ja kaavailtujen lopullisten sulkemisajankohtien mukainen. Reaktorirakennuksen tärkeimmät purkutoimet voidaan suorittaa vasta käytöstäpoistoprosessin loppuvaiheilla.

Komission yhteinen vastaus 43–46 kohtaan

Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelma kattaa käytöstäpoistoprosessin ja jätehuoltoinfrastruktuurin, kuten pitkän aikavälin turvallisen varastoinnin ja matala-aktiivisten jätteiden loppusijoituksen. Yli 90 prosenttia jätemäärästä on yleensä matala-aktiivista jätettä, jonka loppusijoitusta varten on käytettävissä kehittyneitä ratkaisuja. Käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus on osa vastuuta, joka jäsenvaltioille kuuluu radioaktiivista jätettä koskevan direktiivin nojalla ja kattaa kaiken tällaisen jätteen tuotannon jäsenvaltiossa.

48

Kunkin jäsenvaltion on direktiivin 2011/70/Euratom nojalla varmistettava, että jäsenvaltiossa toteutetaan käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskeva kansallinen ohjelma, joka kattaa kaikentyyppisen, jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon eri vaiheet jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen.

Komissiossa laaditaan ensimmäistä kertaa kokonaiskuvaa jäsenvaltioiden suunnitelmista, jotka koskevat ydinjätehuoltoa ja siihen liittyviä kustannuksia.

Komission yhteinen vastaus 49–52 kohtaan

Komissio tutkii yhteisten loppusijoitustilojen taloudelliset, oikeudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ottaen huomioon, että käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoituslaitosten ja muiden huoltolaitosten jakaminen voi olla hyvä, turvallinen ja kustannustehokas ratkaisu.

53

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisten ohjelmiensa sisältö ensimmäisen kerran vasta elokuussa 2015. Komissio voi kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta pyytää selventäviä tietoja ja/tai esittää näkemyksensä siitä, onko kansallisen ohjelman sisältö direktiivin mukainen. Jäsenvaltioiden on toimitettava pyydetyt selventävät tiedot ja/tai ilmoitettava komissiolle kansallisten ohjelmien mahdollisesta tarkistamisesta kuuden kuukauden kuluessa komission pyynnön vastaanottamisesta.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle myös kertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta ensimmäisen kerran viimeistään elokuussa 2015 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi.

Komissio toimittaa jäsenvaltioiden kertomusten pohjalta Euroopan parlamentille ja neuvostolle

a)kertomuksen direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä; ja

b)inventaarion unionin alueella olevasta radioaktiivisesta jätteestä ja käytetystä ydinpolttoaineesta sekä tulevaisuudennäkymistä.

Tämä hanke on ensimmäinen laatuaan, ja komissio aikoo ottaa siitä saadut kokemukset huomioon pyrkiessään parantamaan ja yhdenmukaistamaan tulevaa raportointia. Tässä nimenomaisessa hankkeessa komission oli otettava huomioon kaikkien 28 jäsenvaltion kansalliset ohjelmat ja kansalliset kertomukset. Tästä syystä ja kokonaiskuvan saamiseksi komissio otti huomioon kansallisten ohjelmien arviointiprosessin, kun se laati parlamentille ja neuvostolle annettavan kertomuksensa aikataulua. Kertomuksen arvioidaan valmistuvan vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä.

Komission yhteinen vastaus 60–68 kohtaan

Komissio myöntää, että monet käytöstäpoistohankkeista viivästyivät etenkin edellisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana. Kaudelle 2014–2020 komissio on ottanut käyttöön lisää suunnittelu-, valvonta- ja raportointivaatimuksia, ja se seuraa tiiviisti hankkeiden toteutusta asiakirjatarkastuksin ja tarkastuskäynnein.

Huomautettakoon, että Bulgariassa ja Slovakiassa ilmenneet viivästykset eivät tällä hetkellä vaikuta lopulliseen sulkemisajankohtaan.

69

Komission mielestä on äärimmäisen tärkeää, että ydinvoimalatoiminnan harjoittajat ja käytöstäpoistoluvan haltijat kehittävät osaamistaan ja asiantuntemustaan erityisesti projektinhallinnassa. Joillakin erikoisaloilla on kuitenkin hyvä käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita.

Komission yhteinen vastaus 73–74 kohtaan

Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevat näkymät ovat muuttuneet huomattavasti viime vuosikymmenen aikana. Komissio on auttanut parantamaan käytöstäipoisto-ohjelmien kustannusarvioita ja osallistunut ydinvoimaloiden käytöstäpoiston kustannuslaskennan kansainvälisen rakenteen (International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Installations, ISDC) laadintaan vuonna 2012 yhdessä OECD:n ja ydinenergiajärjestö NEA:n kanssa. Arviointi edellyttää jatkokehittelyä. Tämä on herättänyt laajaa maailmanlaajuista kiinnostusta, sillä OECD, NEA ja IAEA ovat edelleen aktiivisesti mukana ratkomassa kustannusarvioihin ja epävarmuustekijöihin liittyviä kysymyksiä. Komissio antaa täyden tukensa tällaisille toimille.

Komissio huomauttaa, että kustannusten kasvu oli nopeinta ennen vuotta 2011, mikä käy myös ilmi kaaviosta 16. Kasvuvauhdin muutos osoittaa, että ohjelmien hallinnointia on parannettu edellisen tarkastuksen perusteella varsinkin Bulgariassa ja Slovakiassa.

75

Kaudelle 2014–2020 ei ole odotettavissa rahoitusvajetta, sillä komissio on tehostanut ohjelmien seurantaa ja tarkastusta. Komissio on myös aloittanut rahoitussuunnitelmien paikkansapitävyyden yksityiskohtaisen arvioinnin, jonka on määrä valmistua lokakuun lopussa 2016.

Komissio on käyttänyt lisäksi makrotalouspolitiikan analyysi- ja tutkimusmallia QUEST (jota komissio käyttää ennusteissaan) laatiakseen eri skenaarioita vuoden 2020 jälkeisistä ohjelmista. Tärkein tulos oli, että jopa pahimman mahdollisen skenaarion tapauksessa jäsenvaltiot pystyvät rahoittamaan käytöstäpoisto-ohjelmat makrotalouden muuttujiinsa kohdistuvin mitättömin tai vähäisin vaikutuksin.

Vuoden 2020 jälkeistä rahoituskehystä varten komissio aikoo tehdä uusia aloitteita koskevista ehdotuksista varainhoitoasetuksen ja paremman sääntelyn agendan vaatimusten mukaisen vaikutusarvioinnin, mutta se ei anna tässä vaiheessa sitoumuksia vuoden 2020 jälkeisestä rahoituksesta. Vaikutusarvioinnissa selvitetään, tulisiko rahoitusta jatkaa ja, jos jatkamisen kannalle päädytään, mitkä ovat tarkoituksenmukaisimmat rahoitusjärjestelyt. Ks. komission vastaus suositukseen 5.

77

Komissio on lisäksi tehostanut ohjelmasuunnittelua vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä ottamalla käyttöön ennakkoehdon käytöstäpoisto- ja rahoitussuunnitelmien esittämisestä. Riippumaton ulkopuolinen asiantuntija arvioi parhaillaan suunnitelmien täydellisyyttä ja paikkansapitävyyttä.

80

Komissio on pyytänyt perusteellista selvitystä siitä, kuinka paljon henkilöstöä Ignalinan ydinvoimalaitoksessa on oltava, kun otetaan huomioon tarve olla vaarantamatta alueen turvallisuutta, sillä reaktorissa on käytettyä ydinpolttoainetta, minkä vuoksi vaaran mahdollisuus on edelleen suurehko.

82

Komissio myöntää riskin siitä, että riittämättömät kannustimet rajata henkilöstömäärä ehdottoman välttämättömään saattavat johtaa kustannusten kasvuun. Tätä riskiä on yritetty pienentää jo usean vuoden ajan erilaisin toimenpitein, kuten arvioimalla järjestelmällisesti toimien ulkoistamisesta saatavat edut ja laatimalla vuosittain henkilöstösuunnitelma, joka on mitoitettu suunniteltuihin toimiin. Parhaillaan käydään keskusteluja siitä, mitkä olisivat järkeviä keinoja lisätä yhteisrahoitusjärjestelyjen käyttöä, jotta paikallisten sidosryhmien intressit saataisiin vastaamaan komission intressejä.

84

Komissio huomauttaa, että rahoitusvajeet ovat pienentymässä sekä Bulgariassa että Slovakiassa. Komission arvioinnit perustuvat käytöstäpoistosuunnitelmaan ja saatavilla oleviin resursseihin. Arviointeja tarkistetaan väliarvioinnin tulosten perusteella.

85

Komissio on tietoinen siitä, että arviointi edellyttää vielä lisätoimia. Tämä on myös hyvin OECD:n, NEA:n, IAEA:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden tiedossa. Komissio seuraa tiiviisti tämän osa-alueen kehitystä, ja se on perustanut käytöstäpoiston rahoitusta käsittelevän asiantuntijaryhmän, jonka välityksellä se keskittää toimensa tälle osa-alueelle.

Komissio käyttää kyseessä olevien ohjelmien osalta varovaisempaa lähestymistapaa kuin jäsenvaltiot. Bulgarian ja Slovakian tapauksessa rahoitusvajeen on havaittu kuitenkin olevan yleisesti pienenemään päin.

Ks. myös komission vastaukset 75 kohtaan ja suositukseen 5.

87

Komission sisäinen tarkastus on jo havainnut tällaisia puutteita hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä. Vuonna 2015 otettiinkin käyttöön toimintasuunnitelma, jota toteutetaan parhaillaan. Tärkeimmät toimet tilintarkastustuomioistuimen esiin tuoman ongelman korjaamiseksi saadaan päätökseen lokakuun 2016 loppuun mennessä, ja vuoden loppuun mennessä toteutetaan myös useita muita sovittuja toimia.

Yhteinen vastaus 89–90 kohtaan

Kun otetaan huomioon, että nämä ydinvoimalaitokset suljettiin ennenaikaisesti poliittisen päätöksen vuoksi, on loogista, ettei rahastoista voida kattaa kaikkia käytöstäpoistokustannuksia. Yksi EU:n taloudellisen tuen käynnistämisen taustalla vaikuttaneista syistä oli tarve keventää tietyille jäsenvaltioille aiheutuvaa taloudellista taakkaa.

91

Kansallisten yhteisrahoitusosuuksien määrää ei vahvisteta oikeusperustassa. Siinä mainitaan ainoastaan tarve jatkaa aiemmin luotua yhteisrahoituskäytäntöä. Vaikka yhteisrahoitukseen ei olekaan päästy yleisesti yksittäisten hankkeiden tasolla, ohjelmien kokonaistasolla yhteisrahoitusta harjoitetaan.

Liettuan, Bulgarian ja Slovakian yhteenlaskettu rahoitusosuus niiden käytöstäpoisto-ohjelmissa on 1,09 miljardia euroa.

92

Komissio pitää kansallisten yhteisrahoitusosuuksien lisäämistavoitetta tärkeänä. Komissio ei pysty kuitenkaan sitoutumaan tässä vaiheessa tiukasti tilintarkastustuomioistuimen suositukseen jäsenvaltioiden osarahoituksen lisäämisestä vuoden 2016 loppuun mennessä. Mahdollisia vaihtoehtoja tarkastellaan vuonna 2017 suoritettavan ohjelman väliarvioinnin aikana.

93

Vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä hyväksytyt käytöstäpoistosuunnitelmat ja kustannusarviot ovat ohjelmasuunnittelun perustana kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus on osa vastuuta, joka jäsenvaltioille kuuluu radioaktiivista jätettä koskevan direktiivin nojalla, minkä vuoksi sitä ei sisällytetty ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmaan.

94

Direktiivissä 2011/70/Euratom säädetään, että vastuun käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon kustannuksista on oltava niillä, jotka ovat tuottaneet nämä aineet (4 artiklan 3 kohdan e alakohta), ja vastuu on jaettava käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon eri vaiheisiin osallistuville elimille (5 artiklan 1 kohdan f alakohta). Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että kansallisessa kehyksessä edellytetään, että tarvittaessa on saatavilla riittävät taloudelliset voimavarat, erityisesti käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon osalta, ottaen asianmukaisesti huomioon käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen tuottajien vastuu (9 artikla).

95

Jätedirektiivin täytäntöönpano jäsenvaltioissa on komissiolle ensiarvoisen tärkeää. Jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien arviointi on parhaillaan käynnissä, ja siinä tullaan käsittelemään näitä kysymyksiä.

96

Käytöstäpoistosuunnitelmiin sisältyvät käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltokustannukset ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelman määräysten mukaisesti. Niihin ei sisälly pitkällä aikavälillä aloitettavien loppusijoitushankkeiden kustannuksia. Niihin sisältyvät tämän puutteen poistamiseksi tarvittavien varastointitilojen kustannukset.

Johtopäätökset ja suositukset

107

Vuonna 2011 toimitetun tarkastuksen jälkeen komissio on tehnyt useita tärkeitä parannuksia ohjelmasuunnitteluun ja projektinhallintaan. Kaudella 2014–2020 sovellettavaan oikeusperustaan on otettu keskeisillä tulosindikaattoreilla arvioitavia erityistavoitteita sekä uusi seuranta- ja raportointijärjestelmä.

Sen vuoksi komissio katsoo, että EU:n taloudellisella tuella on lievennetty tehokkaasti ennenaikaisen sulkemisen aiheuttamia taloudellisia seurauksia ja että käytöstäpoistoprosessi on hyvässä käynnissä. Komissio kuitenkin huomauttaa, että käytöstäpoisto on monimutkainen ja pitkällinen prosessi, joka jatkuu seitsenvuotista rahoituskehystä pitempään – useimmiten yli kaksikymmentä vuotta.

Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä hyväksytyt päivitetyt käytöstäpoistosuunnitelmat ja niitä koskevat kustannusarviot ovat ohjelmasuunnittelun perustana kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Näissä järjestelyissä komissio seuraa tiiviisti, miten käytöstäpoistotavoitteen saavuttamisessa edetään mahdollisimman korkeaa turvallisuustasoa ylläpitäen.

Komission yhteinen vastaus 108–111 kohtaan

Komissio seuraa aktiivisesti, miten neuvoston asetuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa edetään, ja se raportoi parlamentille ja neuvostolle vuosittain.

Käytöstäpoistossa on yleensä kaksi pääasiallista vaihetta: i) sulkemisen jälkeinen vaihe (jolloin käyttölupa on yhä voimassa, koska käytettyä ydinpolttoainetta on jäljellä) ja ii) käytöstäpoisto tai purkaminen.

Slovakia ja Bulgaria ovat kakkosvaiheessa, kun taas Liettua on edelleen sulkemisen jälkeisessä vaiheessa, koska yhdessä reaktorissa on käytettyä ydinpolttoainetta.

Komissio katsoo jäsenvaltioiden tavoin, ettei ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmiin kuuluvia laitoksia voi ottaa uudelleen taloudelliseen käyttöön. Se yhtyy muissa vastaavanlaisissa käytöstäpoistotoimissa tehtyihin havaintoihin siitä, että reaktorien purkamisen suurimmat tekniset haasteet ovat vasta edessä.

Suositus 1 – Käytöstä poistamisen edistymisen varmistaminen

Komissio toteaa, että suosituksen 1 a ja b alakohta on osoitettu jäsenvaltioille.

Komissio hyväksyy suosituksen 1 c alakohdan omalta osaltaan. Se kannattaa ajatusta parhaita käytäntöjä ja teknistä osaamista koskevien tietojen vaihtamisesta ja aikoo kannustaa kyseistä kolmea jäsenvaltiota näin tekemään.

a)Komissio on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana asettanut etusijalle ohjelmasuunnittelun, projektinhallinnan ja seurannan kokonaiskehyksen, jonka puitteissa jäsenvaltiot toimivat. Lisäksi komissio on ottanut käyttöön ansaittuun arvoon perustuvan hallinnointijärjestelmän (Earned Value Management, EVM), jolla arvioidaan puolueettomasti hankkeen tuloksellisuutta ja etenemistä. Näiden muutosten odotetaan alkavan vaikuttaa täysimääräisesti lähivuosina.

b)Komission mielestä on äärimmäisen tärkeää, että ydinvoimalatoiminnan harjoittajat ja käytöstäpoistoluvan haltijat kehittävät osaamistaan ja asiantuntemustaan erityisesti projektinhallinnassa ja määrittävät osa-alueita, joilla palvelujen ulkoistamisesta on hyötyä. Joillakin erikoisaloilla on hyvä käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita.

c)Komissio yrittää edistää avointa ja läpinäkyvää toimintaympäristöä helpottaakseen parhaiden käytäntöjen ja osaamisen vaihtoa ja edistääkseen standardisointiprosesseja muun muassa kilpailukyvyn ja turvallisuuden parantamiseksi.

Tämän tavoitteen tueksi komissio on käynnistänyt uudelleen vuonna 2015 kansallisista asiantuntijoista koostuvan työryhmän, joka käsittelee käytöstäpoiston rahoitusta ja antaa ajantasaista tietoa käytöstäpoistokustannuksista ja rahoituksen hallinnasta.

Lisäksi komissio aikoo hyödyntää osallistumistaan kansainvälisiin foorumeihin ja työryhmiin jakaakseen tietoa käytöstäpoisto-ohjelmien hallinnoinnista saaduista kokemuksista. Se aikoo jatkaa varsinkin yhteistyötään IAEA:n sekä OECD:n ja NEA:n kanssa.

112

Jäsenvaltioiden suunnitelmia koskevan raportin osalta ks. komission vastaus 53 kohtaan.

Komissio arvioi parhaillaan kaikkien 28 jäsenvaltion kansallisia ohjelmia. Tämä hanke on ensimmäinen laatuaan, ja komissio aikoo ottaa siitä saadut kokemukset huomioon pyrkiessään parantamaan ja yhdenmukaistamaan tulevaa raportointia. Tässä nimenomaisessa hankkeessa komission oli otettava huomioon kaikkien 28 jäsenvaltion kansalliset ohjelmat ja kansalliset kertomukset. Tästä syystä ja kokonaiskuvan saamiseksi komissio otti huomioon kansallisten ohjelmien arviointiprosessin, kun se laati parlamentille ja neuvostolle annettavan kertomuksensa aikataulua. Kertomuksen arvioidaan valmistuvan vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä.

Suositus 2 – Käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusratkaisut

a)Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio pitää erittäin tärkeänä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista käsittelyä, jotta tuleville sukupolville ei jätettäisi kohtuuttomia rasitteita. Komissio esittää jo tämänsuuntaisia ajatuksia lausunnoissa, joita se antaa direktiivin 2011/70/Euratom mukaisista kansallisista ohjelmista vuosina 2016 ja 2017. Lausunnot käynnistävät vuonna 2017 keskustelun loppusijoitusvaihtoehdoista sekä mahdollisista alueellisista ja muista EU:n yhteisistä ratkaisuista. Keskustelujen jälkeen komissiolla on paremmat edellytykset laatia toimintavaihtoehtoja ja etenemissuunnitelma vuoteen 2018 mennessä.

b)Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille. Se huomauttaa myös ottaneensa suosituksen jo huomioon laatimalla arvioinnin kansallisista ohjelmista ja antamalla lausunnon, joka on osoitettu jäsenvaltioille. Komissio aikoo käynnistää vuonna 2017 tutkimuksen jäsenvaltioiden jätehuollon kustannusarvioiden arvioimiseksi.

113

Vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä hyväksytyt käytöstäpoistosuunnitelmat ovat ohjelmasuunnittelun perustana kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa. Käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituskustannuksiin ei voida myöntää rahoitusta ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmasta, eivätkä ne ole osa lähtötietoja. Käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitus on osa vastuuta, joka jäsenvaltioille kuuluu radioaktiivista jätettä koskevan direktiivin nojalla. Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmassa tulisi varmistaa, että asiaankuuluva unionin tuki on täydentävää ja johdonmukaista suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.

114

Komissio korostaa, ettei kauden 2014–2020 rahoituskehyksen mukaisessa sovittujen tavoitteiden rahoituksessa ole vajetta.

Suositus 3 – Saastuttaja maksaa -periaatteen noudattaminen lisäämällä kansallista rahoitusta vuosina 2014–2020 ja sen jälkeen

Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.

Komissio aikoo edistää tilintarkastustuomioistuimen suosittamaa toimintaa hankkeella, jonka tarkoituksena on ottaa käyttöön selkeästi määritelty ja siten saastuttaja maksaa -periaatetta tukeva yhteisrahoitus. Se ohjaa tällöin jäsenvaltioiden kanssa käytävää keskustelua ja tarkastelee kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita jäsenvaltiot esittävät vuoden 2017 työohjelmissaan.

Suositus 4 – Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksien kasvattaminen rahoituskaudella 2014–2020

Komissio hyväksyy suosituksen.

Komissio myöntää, että yhteisrahoituksella voidaan edistää ohjelmien tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa ja lisätä jäsenvaltion sitoutumista ohjelmiin. Nykyisessä oikeusperustassa ei kuitenkaan aseteta erityistä kansallisen yhteisrahoituksen tasoa. Komissio ryhtyykin ensivaiheessa toimiin selkeyttääkseen käsitettä ”perustellut poikkeustapaukset”, jotka mainitaan nykyisissä asetuksissa, ja se aikoo tarkastella kriittisesti yhteisrahoituksen määrää koskevia ehdotuksia, joita jäsenvaltiot esittävät vuoden 2017 työohjelmissaan.

Suositus 5 – Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevien rahoitusohjelmien lopettaminen vuoden 2020 jälkeen

Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Komissio aikoo tehdä uusia aloitteita koskevista ehdotuksista varainhoitoasetuksen ja paremman sääntelyn agendan vaatimusten mukaisen vaikutusarvioinnin. Vaikutusarvioinnissa selvitetään, tulisiko rahoitusta jatkaa ja, jos jatkamisen kannalle päädytään, mitkä ovat tarkoituksenmukaisimmat rahoitusjärjestelyt. Jos arvioinnissa päädytään katsomaan, että rahoitusta on jatkettava vuoden 2020 jälkeisessä tulevassa rahoituskehyksessä, komissio aikoo ottaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksen huomioon ja huolehtia siitä, että rahoitusmekanismiin sisältyy kannustimia käytöstäpoiston jatkamiseen, kuten rahoituksen rajaaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenvaltioilta.

118

Komissio on pyytänyt perusteellista selvitystä siitä, kuinka paljon henkilöstöä Ignalinan ydinvoimalaitoksessa on oltava, kun otetaan huomioon tarve olla vaarantamatta alueen turvallisuutta – reaktorirakennuksissa on vielä jäljellä käytettyä ydinpolttoainetta – sekä tähän liittyvä vaara ja tästä johtuva tarve säilyttää olennaiset turvallisuustehtävät.

Suositus 6 – EU:n rahoitus vain käytöstäpoistokustannuksiin

Komissio hyväksyy suosituksen osittain.

Komissiossa laaditaan parhailleen selvitystä muista kuin käytöstäpoistoon liittyvistä kustannuksista. Prosessi viimeistellään väliarvioinnissa, ja ehdotus mahdollisista toimista, joilla tällaiset kustannukset poistetaan vaiheittain, laaditaan vuonna 2018.

Komissio kuitenkin katsoo, että EU:n rahoituksen piiristä ei tulisi poistaa eräitä olennaisia toimintoja, jotka liittyvät muun muassa turvallisuuteen.

Suositus 7 – Komission valvonnan parantaminen

Komissio hyväksyy suosituksen, ja toimiin on jo ryhdytty. Ennakkoehtojen arviointi saadaan päätökseen lokakuuhun 2016 mennessä.

Suositus 8 – Kirjanpitokäytännöt

Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio myöntää tämän kysymyksen olevan tärkeä.

Se on alkanut noudattaa suositusta jätedirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio arvioi parhaillaan jätedirektiivin nojalla esitettyjä kansallisia ohjelmia, ja se on laatinut suunnitelman useista tutkimuksista kerätäkseen tietoja ja lisätäkseen osallistumistaan validointiin.

QJ-AB-16-020-FI-E    ISSN 1977-5792

Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa sijaitsevien kahdeksan neuvostovalmisteisen ydinreaktorin käytöstäpoisto oli ehtona maiden EU-jäsenyydelle. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ehdon täyttämiseksi perustetuissa EU:n rahoitusohjelmissa ei ole onnistuttu luomaan oikeanlaisia kannustimia oikea-aikaiselle ja kustannustehokkaalle käytöstäpoistolle. Vaikka edistymistä on tapahtunut, keskeiset infrastruktuurihankkeet ovat kuitenkin viivästyneet, ja edessä on yhä suuria haasteita koskien valvonta-alueilla tehtävää työtä. Vuoteen 2020 mennessä EU-tuen määrän odotetaan olevan 3,8 miljardia euroa. Käytöstäpoiston on arvioitu maksavan vähintään 5,7 miljardia euroa. Kokonaiskustannukset saattavat kaksinkertaistua, jos niissä huomioidaan korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituskustannukset.