EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBURG

Telefon: +352 4398-1

Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx

Weboldal: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).

Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5501-3 | ISSN 1831-0893 | doi:10.2865/755608 | QJ-AB-16-020-HU-C
PDF | ISBN 978-92-872-5466-5 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/043748 | QJ-AB-16-020-HU-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5453-5 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/533278 | QJ-AB-16-020-HU-E

© Európai Unió, 2016

A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.

Az 1., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14. és 15., valamint a VII. mellékletben található ábra felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?

Ingyenes kiadványok:

•egy példány:
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),

•több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).

(*)A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).

Megvásárolható kiadványok:

•az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).

Esemény | Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása/az ellenőrzés megkezdése | 25.3.2015
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) | 2.5.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után | 14.7.2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven | 15.7.2016

HU
2016

22 SZ.

Különjelentés

A litvániai, bulgáriai és
szlovákiai atomerőművek
leszerelését támogató
uniós programok:
2011 óta történt némi
előrelépés, de még jelentős
kihívások előtt állunk

(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

Az ellenőrző csoport

A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.

Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a strukturális politikák, a közlekedés és az energia kiadási területeire szakosodott, Henri Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést Phil Wynn Owen, a jelentésért felelős számvevőszéki tag vezette a II. Kamara ellenőrző csoportjának támogatásával.

Tartalomjegyzék

Glosszárium

Rövidítések

Összefoglaló

Bevezetés

Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok

Mi a nukleáris leszerelés?

A radioaktív hulladékok kezelése

A „szennyező fizet” uniós és nemzetközi alapelv

A atomerőművek leszerelését támogató uniós programok résztvevőinek szerepe és feladatai

Az Európai Számvevőszék előző jelentése a nukleáris leszerelésről

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

Észrevételek

2011 óta történt némi előrelépés a leszerelés terén, de még jelentős kihívások előtt állunk

A nem ellenőrzött területeken történtek előrelépések, de a reaktorépületek leszerelésének megkezdése még hátravan, és a radioaktív hulladékok kezeléséhez szükséges infrastruktúra csak részben készült el

Majdnem mindegyik, az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos fő projektnél késedelmek jelentkeztek

A leszerelés becsült költsége legalább 5,7 milliárd euró lesz, a végleges ártalmatlanítás költségét is tekintetbe véve pedig ennek a kétszerese

2010 óta a leszerelés becsült költsége 40%-kal, 5,7 milliárd euróra nőtt

A tagállamok – különösen Litvánia – pénzügyi kihívásokkal szembesülnek

A Bizottság nem értékelte megfelelően a finanszírozási és leszerelési terveket

A költségek döntő részét mindhárom tagállamban az uniós költségvetés finanszírozza

A nagy aktivitású hulladékok végleges elhelyezésének költségét is beszámítva a teljes becsült költség kétszeresére nő

A jövőbeni költségekkel kapcsolatos kötelezettségek számviteli kezelése a három tagállam egyikében sem megfelelő

Következtetések és ajánlások

I. melléklet | – | Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében leszerelésre kerülő atomreaktorok
II. melléklet | – | Az atomerőművek leszerelését támogató programok jogalapjának áttekintése
III. melléklet | – | Atomerőművek a tagállamokban és ezek állapota 2015. december 31-én
IV. melléklet | – | Az atomerőművek leszerelését támogató programok szereplőinek áttekintése
V. melléklet | – | Az ellenőrzés keretében vizsgált uniós finanszírozású projektek
VI. melléklet | – | Az uniós támogatási programok keretében 2001 óta finanszírozott 18 legfőbb, az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos, illetve támogatási projektből álló mintát érintő késedelmek és költségtúllépések
VII. melléklet | – | A kiégett fűtőelemek végleges ártalmatlanításához szükséges mélyrétegi geológiai tároló megépítése a finnországi Olkiluotóban

A Bizottság válaszai

Glosszárium

Aktiválás: Az a folyamat, amelynek során a neutronbesugárzás nem kívánt radioaktív folyamatokat indít be moderátorokban, hűtőfolyadékokban, valamint a szerkezeti és védelmi anyagokban.

Atomerőmű: Hasadóképes anyagokat fűtőanyagként felhasználó erőmű.

Atomerőművek leszerelését támogató programok: Litvániának, Bulgáriának és Szlovákiának a szovjet tervezésű és gazdaságosan a nyugati biztonsági normákhoz nem igazítható atomreaktorok (Ignalina, Kozloduj és Bohunice) leállításához és leszereléséhez – a csatlakozási szerződésekben lefektetett releváns feltételekkel összhangban – pénzügyi támogatás nyújtását célzó uniós programok.

Atomreaktor: Az atomerőmű területén található olyan rendszer, amely behatárolja és ellenőrzi a fenntartható nukleáris láncreakciókat.

Barnamezős terület: Noha a kifejezésnek nincs egységes nemzetközi meghatározása, jelentésünkben egy adott leszerelt atomerőmű területének végleges állapotát értjük alatta abban az esetben, ha az nem felel meg a zöldmezős státusznak. A barnamezős terület továbbra is hatósági felügyelet alatt marad, és újbóli felhasználására, illetve rendezésére korlátozások vonatkoznak.

Ellenőrzött terület: Olyan terület, amelyre a bejutás csak ellenőrzéssel lehetséges, és amelyre az ionizáló sugárzás elleni védelem és a radioaktív szennyezés elterjedésének megelőzése céljából speciális szabályok vonatkoznak.

Előzetes feltételek: Az uniós támogatás eredményes és hatékony felhasználásának feltételei. Az atomerőművek leszerelését támogató programok előzetes feltételeit az 1368/2013¹ és az 1369/2013² tanácsi rendeletek állapítják meg. Litvániának, Bulgáriának és Szlovákiának megfelelő intézkedéseket kellett végrehajtania ahhoz, hogy e feltételeket a 2004-es éves munkaprogramra vonatkozó bizottsági finanszírozási határozat elfogadásának időpontjáig teljesítse.

Engedélyek: Egy adott atomerőmű életciklusa során végrehajtott minden tevékenységre, beleértve a leszerelést is, szabályozás vonatkozik, és azokat csak tagállami hatóság által kiadott engedély beszerzése után lehet elvégezni. Az ellenőrzött területen való munkavégzéshez az üzemeltetési engedélyt leszerelési engedélyre kell váltani.

Enyhítő intézkedések: A korai bezárásból adódóan elveszett tagállami energiatermelő kapacitás bizonyos hatásainak enyhítését elősegítő projektek.

Függő kötelezettségek: A számvitelben egy olyan jelenlegi kötelezettséget jelent, amelynek a kifizetése nem valószínű, vagy amelynek az összege nem mérhető megbízhatóan, illetve olyan lehetséges kötelezettség, amely valamely bizonytalan, jövőbeni esemény bekövetkezésétől függ.

Kiégett fűtőelem: Olyan nukleáris fűtőanyag, amelyet már besugároztak a reaktorba és elérte hasznos élettartama végét.

Kiégett fűtőelemek nedves tárolóban való elhelyezése: A kiégett fűtőelemek medencékben való tárolása. Ez a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolásának egyik módja, míg a másik a „száraz tárolás”.

Kiégett fűtőelemek száraz tárolóban való elhelyezése: A kiégett fűtőelemek egy erre a célra kialakított létesítményen belül zárt tárolókonténerekben történő tárolása. Ez a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolásának egyik módja, míg a másik a „nedves tárolás”.

Kötelezettség: A számvitelben egy korábbi eseményekből adódó jelenlegi kötelezettséget jelent.

Közvetett irányítás: Az uniós költségvetés három végrehajtási módjának egyike. Ez az irányítás mód azt jelenti, hogy a költségvetésért a Bizottság vállalja az általános felelősséget, de végrehajtási feladatokkal bíz meg egy vagy több partnerországot, nemzetközi szervezetet, tagállami ügynökséget vagy más szervet.

Leszerelési intézkedések: Az erőművek leszerelésekor a tagállamokra háruló pénzügyi terhek megkönnyítését elősegítő projektek.

Mélyrétegi geológiai tároló: Olyan, végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény, amely a föld alatt, stabil geológiai képződményben található, s amelynek révén lehetséges a hosszú élettartamú radioaktív hulladék hosszú távú (legalább több ezer évre történő) elzárása és a hozzáférhető bioszférától való elszigetelése. Az elhelyezés azt jelenti, hogy a hulladék újbóli kivonását nem tervezik, noha egy ilyen lehetőség nincs teljesen kizárva. A geológiai elhelyezés elsősorban a nagy aktivitású radioaktív hulladékok ártalmatlanításának egyik módja.

Műszaki leszerelés: Jelentésünkben a kifejezést a szennyezésmentesítéshez, bontáshoz és a radiológiailag aktív, illetve szennyezett struktúrák és rendszerek szakaszolásához alkalmazott módszertanra, technológiára és munkákra, valamint ezek irányítására vonatkozóan alkalmazzuk.

Nemzetközi leszerelési támogatási alapok: Az EBRD által irányított alapok, amelyek Litvániában az Ignalina Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap (IIDSF), Bulgáriában a Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap (KIDSF), Szlovákiában pedig a Bohunice Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap (BIDSF) révén támogatják a leszerelési folyamatot.

Nukleáris leszerelés: Az a folyamat, amely során egy atomerőmű lebontásra kerül, és területét egy előre meghatározott állapotig megtisztítják.

Radioaktív hulladék: Az erőmű működése és a leszerelési folyamatok során keletkezett, radioaktív szennyezéssel érintett, illetve aktív anyagok. A kategória a hulladék radioaktivitási szintje alapján további részkategóriákra bontható (szennyezésmentes, nagyon rövid élettartamú, nagyon alacsony, alacsony, közepes vagy nagy aktivitású hulladék).

Reaktorépület: Ebben az ellenőrzött terület részét képező épületben található a reaktor, illetve más fő összetevők.

Szennyezés: Szilárd anyagok felületén, illetve belsejükben radioaktív anyag akaratlan, nem szándékos jelenléte, illetve az e jelenléthez vezető folyamat.

„Szennyező fizet” elv: Általánosan elfogadott környezetvédelmi politikai gyakorlat, amelynek értelmében a szennyezés kezelésének költségeit a szennyezés okozóinak kell viselniük.

Tartalék: A számvitelben a mérlegben nyilvántartott bizonytalan időzítéssel, illetve összeggel kapcsolatos kötelezettséget jelenti.

Többéves pénzügyi keret: A többéves pénzügyi keret határozza meg a kiadási prioritásokat és azokat a maximális összegeket, amelyeket az Unió az adott hétéves időszak alatt az egyes területeken belül kiadhat. A többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendeletben szereplő kiadási plafonok nem egyeznek meg az uniós költségvetés kiadási plafonjaival, amelyek mindig alacsonyabbak. A többéves pénzügyi keret az adott időszakra (jelenleg: 2014–2020) vonatkozóan tartalmazza az uniós költségvetés bevételi forrásait és a korrekciós mechanizmusokat is.

Végleges elhelyezés: A radioaktív hulladék kezelési folyamatának utolsó állomása. Több különböző lehetőség áll rendelkezésre, melyek egyike a nagy aktivitású radioaktív hulladékok esetében alkalmazott mélyrétegi geológiai tárolókban való elhelyezés.

Végleges leszerelési terv: Az erőmű üzemeltetője által az erőmű leállításakor készített dokumentum, amely a leszerelési engedély iránti kérelem részeként kerül benyújtásra. A tervben szerepelnek a szükséges tevékenységek, azok ütemezése és becsült költsége, valamint a finanszírozási terv. A leszerelés folyamán a dokumentum módosítására is sor kerülhet.

Zöldmezős terület: Noha a kifejezésnek nincs egységes nemzetközi meghatározása, jelentésünkben egy adott leszerelt atomerőmű területének végleges állapotát értjük alatta abban az esetben, ha a terület kivonható a hatósági ellenőrzés alól.

1A Tanács 2013. december 13-i 1368/2013/Euratom rendelete a bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról, valamint az 549/2007/Euratom és 647/2010/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 346., 2013.12.20., 1. o.).

2A Tanács 2013. december 13-i 1369/2013/Euratom rendelete a litvániai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról, valamint az 1990/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 346., 2013.12.20., 7. o.).

Rövidítések

BNPP: Bohunicei Atomerőmű (Szlovákia)

CPMA: Központi projektirányítási ügynökség (Litvánia)

EBRD: Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

ÉMP: Éves munkaprogram

IAS: A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata

INPP: Ignalinai Atomerőmű (Litvánia)

JAVYS a.s.: A leszerelésért és a radioaktív hulladék kezeléséért felelős szlovák állami vállalat

KNPP: Kozloduji Atomerőmű (Bulgária)

KPI: Fő teljesítménymutató

NAÜ: Nemzetközi Atomenergia Ügynökség

NDAP: Nukleáris létesítmények leszerelését támogató programok

RBMK-1500: Csatorna-típusú, nagy energiakimenetű reaktor (pl. Litvániában)

SERAW: A radioaktív hulladék kezeléséért felelős bolgár állami vállalat

VVER 440/230: Víz-víz energetikai reaktor (pl. Bulgáriában és Szlovákiában)

Összefoglaló

I

Amikor Litvánia, Bulgária és Szlovákia még tagjelölt államok voltak, csatlakozásuk egyik feltételeként három atomerőmű területén található összesen nyolc szovjet tervezésű első generációs atomreaktor bezárását és későbbi leszerelését határozták meg.

II

Az atomreaktorok tervezett élettartamuk vége előtti leállítása, majd leszerelése jelentős pénzügyi és gazdasági terhet jelentett az érintett három tagállam számára. Az Unió ezért beleegyezett abba, hogy erre 1999-től kezdődően pénzügyi támogatást nyújt. 2020-ra az Unió támogatása el fogja érni a 3,8 milliárd eurót, az összeg legnagyobb részét Litvánia kapja, őt Bulgária és Szlovákia követi.

III

Ellenőrzésünk célja az volt, hogy megállapítsuk, e témában korábban közzétett jelentésünk, azaz 2011 óta történtek-e előrelépések a litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését támogató uniós programok végrehajtásában.

IV

A kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó uniós finanszírozási programok nem hoztak létre megfelelő ösztönzőket az időben történő, költséghatékony leszereléshez.

V

2011 óta történt némi előrelépés az ignalinai (Litvánia), kozloduji (Bulgária) és bohunicei (Szlovákia) atomerőművek leszerelése terén. Az erőművek nem ellenőrzött területein egyes fő elemeket lebontottak, azonban az ellenőrzött területeken elvégzendő munkával kapcsolatban még mindhárom tagállam jelentős kihívások előtt áll. Noha a tagállami hatóságok állítása szerint az erőműveket visszafordíthatatlanul leállították, azokból a várt outputokból azonban, amelyeket a Bizottság a visszafordíthatatlan leállás felé haladás értékeléséhez alkalmaz, még nem mindegyik teljesült.

VI

Mindhárom tagállam tett előrelépéseket a hulladékkezelési infrastruktúrák létrehozása terén, azonban a 2011–2015-ös időszakban számos jelentős infrastrukturális projekt késedelmet szenvedett. Litvániában történtek a legnagyobb késedelmek, itt 2011 óta a leszerelés végső határidejét további 9 évvel, 2038-ig meghosszabbították. Továbbra is mindhárom tagállamban vannak kihívások, többek között a külső szakértőktől való függést és a vezető technikai megoldások kezelését illetően.

1. ajánlás: a három érintett tagállam:

a)fejlessze tovább projektirányítási gyakorlatait annak érdekében, hogy a terveknek megfelelően álljanak rendelkezésre a szükséges hulladék- és kiégettfűtőelem-kezelési infrastruktúrák;

b)tegyen lépéseket saját műszaki kapacitás létrehozása érdekében, hogy kiegyensúlyozottabb legyen a belső és a külső szakértők igénybevétele;

c)találjon jobb megoldásokat a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás cseréjére egyrészt egymás között, másrészt az Unión belüli és azon túli szélesebb nukleáris leszerelési közösségen belül. A Bizottságnak ezt költséghatékony módon kell megkönnyítenie.

VII

A három tagállamban a nagy aktivitású hulladék és a kiégett fűtőelemek lehetséges végleges – tagállami, regionális vagy más, az Unió területén szóba jöhető – elhelyezési megoldásaival kapcsolatos tárgyalások még mindig csak elvi szinten folynak, noha e megoldások végrehajtása több évtizedet vesz igénybe.

2. ajánlás

a)A Bizottság – valamennyi érintett tagállammal együtt – vizsgálja meg a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladékok elhelyezésének különböző lehetőségeit, figyelembe véve a regionális és más, az Unió területén szóba jöhető megoldásokat, és kellően tekintetbe véve a biztonság és a védelem kérdését, valamint az alternatívák költséghatékonyságát is. A Bizottság a radioaktív hulladékokról szóló irányelv végrehajtására vonatkozó, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készített első jelentésében tekintse át ezt a kérdést is.

b)A három tagállam egymással párhuzamosan hajtsa végre végleges elhelyezésre vonatkozó tervét annak érdekében, hogy a radioaktív hulladékokról szóló irányelvnek megfelelően teljesebb költségbecslést és finanszírozási tervet készíthessenek a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék elhelyezését illetően.

VIII

A három erőmű leszerelésének becsült költsége együttesen legalább 5,7 milliárd eurót fog kitenni, a végleges ártalmatlanítás költségét is tekintetbe véve pedig az összeg ennek a kétszeresére nő. Legutóbbi ellenőrzésünk óta a leszereléssel kapcsolatos finanszírozási hiány Litvániában tovább nőtt, itt a költségek jelenleg 1,6 milliárd euróval haladják meg a rendelkezésre álló forrásokat. Bulgária 28 millió euróra, Szlovákia pedig 92 millió euróra becsüli jelenleg a finanszírozási hiányt. Noha a három tagállam viseli a végső felelősséget annak biztosításáért, hogy a leszereléshez és a végleges elhelyezéshez megfelelő pénzügyi források álljanak rendelkezésre, társfinanszírozásuk az uniós leszerelési programokban mégis igen szerény mértékű. A Bizottság a társfinanszírozási követelményekről nem adott ki egyértelmű iránymutatást. A teljes mértékű működőképességhez képest mindhárom erőmű esetében csökkent a személyzet létszáma, azonban az uniós források egy részét a biztonságos erőmű-karbantartásért felelős személyzet költségének fedezésére használják fel. 2011-ben a Bizottság jelezte, hogy 2020 után nem tervezi az uniós pénzügyi támogatás meghosszabbítását.

3. ajánlás: a három tagállam legyen tisztában azzal, milyen szerepük van a „szennyező fizet” elv betartásának biztosításában, és legyen kész a leszerelési költségek, valamint a végleges elhelyezési költségek tagállami forrásokból történő fedezésére, mind a jelenlegi finanszírozási időszakban, mind azután.

4. ajánlás: a Bizottság a 2014–2020-as finanszírozási időszakra nézve törekedjék a tagállami társfinanszírozás mértékének növelésére. Egyértelműen – például bizottsági határozatban – határozza meg azokat a „kellően megalapozott kivételes” feltételeket, amelyek mellett adott projektek az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében teljes mértékben finanszírozhatók uniós forrásból.

5. ajánlás: Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában a kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó finanszírozási programokat 2020 után állítsák le. Amennyiben a háromból egy vagy több országban egyértelműen megállapításra kerül, hogy 2020 után is szükség van az uniós forrásokra, a Bizottság által javasolt és a jogalkotó által is jóváhagyott jövőbeni uniós finanszírozáshoz rendeljenek megfelelő ösztönzőket a leszerelés folytatásához, többek között kössék határidőhöz és állapítsanak meg megfelelő szintű tagállami társfinanszírozást. Ennek egyik módja lehet az európai strukturális és beruházási alapokhoz való hozzáférés kibővítésének megfontolása és ennek révén a nukleáris leszerelési tevékenységek fedezésének – a feltételek betartása melletti – lehetővé tétele.

6. ajánlás: a Bizottság az atomerőművek leszerelését támogató programok keretében csak a teljes munkaidőben a leszerelési tevékenységeken dolgozó személyzettel kapcsolatos költségeket fedező uniós finanszírozást engedélyezze.

IX

A Bizottság nem végzett megfelelő értékelést arról, hogy a finanszírozási és leszerelési tervekben teljesülnek-e az előzetes feltételek.

7. ajánlás: a Bizottság zárja le az előzetes feltételek teljesülésére irányuló értékelését.

X

A jövőbeni költségek nem mindig minősülnek tartaléknak, illetve nem mindig szerepelnek a beszámoló kiegészítő mellékletében. Ez korlátozza az átláthatóságot, továbbá így az érintett hatóságok sem lesznek megfelelően képesek annak megtervezésére, hogy a leszerelés és a kiégett fűtőelemek ártalmatlanításának jövőbeni költségeit hogyan tudják fedezni.

8. ajánlás: a Bizottság valamennyi érintett tagállammal működjék együtt annak érdekében, hogy a nukleáris leszerelést és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését érintő jövőbeni költségeket megfelelően és átláthatóan, a vonatkozó számviteli standardokkal összhangban vegyék számviteli nyilvántartásba.

Bevezetés

01

Amikor Litvánia, Bulgária és Szlovákia még tagjelölt államok voltak, csatlakozásuk egyik feltételeként három atomerőmű területén³ található összesen nyolc szovjet tervezésű első generációs atomreaktor bezárását és későbbi leszerelését jelölték meg (lásd: 1. ábra és I. melléklet). Mivel a nyugati biztonsági előírásoknak is megfelelő korszerűsítés nem lett volna gazdaságos, a csatlakozási tárgyalások során arról született megállapodás, hogy a reaktorokat már tervezett élettartamuk lejárta előtt bezárják⁴. A három erőművet állami vállalatok üzemeltetik.

1. ábra

Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok által érintett litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek

Forrás: Európai Számvevőszék, az atomerőművek által szolgáltatott információk alapján. Fotók © Bohunicei Atomerőmű (BNPP), Kozloduji Atomerőmű (KNPP), Ignalinai Atomerőmű (INPP).

02

Mind a Bohunicei V1 Atomerőmű (Szlovákia), mind a Kozloduji Atomerőmű (Bulgária) rendelkezik a nyomottvizes reaktorok egyik alkategóriájába tartozó víz-víz energetikai reaktorokkal (VVER) (lásd: 2. ábra). Az ilyen típusú reaktorokat Európa más helyein már korábban leszerelték.

2. ábra

Nyomottvizes reaktorral működő atomerőmű (VVER-440/230) – szemléltető ábra

Forrás: Európai Számvevőszék.

03

Az ignalinai (Litvánia) erőműben a forralóvizes reaktorok egyik alkategóriájába tartozó grafitmoderált (RBMK-1500) reaktor található, ezt nevezik általában „Csernobil-típusú” reaktornak (lásd: 3. ábra). Ez az első alkalom, hogy grafitmoderált reaktor leszerelésére kerül sor⁵.

3. ábra

Grafitmoderált reaktorral működő atomerőmű (RBMK-1500) – szemléltető ábra

Forrás: Európai Számvevőszék.

Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok

04

Az atomerőművek tervezett élettartamuk vége előtti leállítása, majd leszerelése jelentős pénzügyi és gazdasági terhet jelentett az érintett három tagállam számára, annál is inkább, mert sem a leszerelés teljes költségét fedező nemzeti tartalékot nem képeztek, sem a szükséges hulladékkezelési infrastruktúrával nem rendelkeztek⁶.

05

Az Unióval megállapodás született arról, hogy mindehhez 1999-től pénzügyi támogatást fog nyújtani. A támogatás a PHARE-program, a Közép- és Kelet-Európai tagjelölt államok számára pénzügyi és technikai segítségnyújtást biztosító előcsatlakozási eszköz keretében indult. Miután mindhárom ország csatlakozott az Unióhoz, a támogatás az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében, az egyes csatlakozási szerződések és tanácsi rendeletek rendelkezései alapján folytatódott tovább (lásd a II. mellékletben található áttekintést)⁷. Minden egyes ország számára külön célzott támogatási programot hoztak létre.

06

A támogatási programok 1999-es kezdete és 2013 között e programok a következőkből álltak:

οaz erőművek leszerelésekor a tagállamokra háruló pénzügyi terhek egy részének megkönnyítését elősegítő leszerelési intézkedések;

οa korai bezárásból adódóan megszűnő tagállami energiatermelő kapacitás bizonyos hatásainak enyhítését elősegítő intézkedések.

07

A jelenlegi 2014–2020-as időszakban csak azok a leszerelési intézkedések⁸ jogosultak támogatásra az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében, amelyek célja az 1. táblázatban vázolt konkrét célkitűzések megvalósítása.

1. táblázat

Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok konkrét céljai, 2014–2020

Program | Konkrét célkitűzések
Ignalina, Litvánia | A fűtőelemek eltávolítása a 2. blokk reaktormagjából, valamint az 1. és 2. blokkok pihentető medencéjéből, és a kiégett fűtőelemek elhelyezése a száraz tárolóban.
A reaktorblokkok biztonságos fenntartása.
A leszerelés megvalósítása a reaktor turbinacsarnokában és melléképületeiben.
A leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően.
Kozloduj, Bulgária | Leszerelés megvalósítása az 1–4. blokkok turbinacsarnokában és a melléképületekben.
Nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése az 1–4. blokkok reaktorépületeiben.
A leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően.
Bohunice, Szlovákia | Leszerelés megvalósítása a V1 reaktor turbinacsarnokában és melléképületeiben.
Nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése a V1 reaktor épületeiben.
A leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően.
Mindegyik atomerőmű | Olyan lehetséges intézkedések, amelyek célja a leszerelés alatt álló blokkok magas szintű biztonságának fenntartása, beleértve az atomerőmű dolgozóira vonatkozó támogatást is.

Forrás: Európai Számvevőszék, az 1368/2013/Euratom és az 1369/2013/Euratom tanácsi rendeletek alapján.

08

2020-ra az uniós támogatás összege eléri majd a 3,8 milliárd eurót (lásd: 4. ábra).

4. ábra

Az Unió által az atomerőművek leszereléséhez Litvániának, Bulgáriának és Szlovákiának nyújtott támogatás, 1999–2020

Forrás: Számvevőszék, az Európai Bizottságtól származó adatok alapján.

09

A támogatás legnagyobb részét Litvánia kapta, őt követte Bulgária, majd végül Szlovákia (lásd: 5. ábra)⁹.

5. ábra

Az egyes tagállamoknak juttatott támogatás aránya a teljes uniós leszerelési támogatáson belül, 1999–2020

Forrás: Számvevőszék, az Európai Bizottságtól származó adatok alapján.

10

A 2014–2020-as pénzügyi időszakra készített hatásvizsgálatában a Bizottság kijelentette, hogy 2020 után nem tervezi az uniós pénzügyi támogatás további meghosszabbítását¹⁰.

Mi a nukleáris leszerelés?

11

A nukleáris leszerelés egy adott atomerőmű életciklusának utolsó szakasza. Európa-szerte egyre több azoknak az atomerőműveknek a száma, amelyek leszerelése folyamatban van, illetve a rövid/középtávú jövőben várható. 2015 végén az Unióban 129 atomreaktor volt működésben, 91-et pedig leállítottak, és ezekből 3-at teljesen le is szereltek (lásd: III. melléklet). Becslések szerint 2025-re a jelenleg működő 129 reaktorból több mint 50-et szintén le fognak állítani¹¹.

6. ábra

Az atomreaktorok állapota az Európai Unióban, 2015. december 31.

Forrás: Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség reaktorokra vonatkozó információs rendszerének adatbázisa (PRIS) alapján.

12

A nukleáris leszerelés egy sor konkrét folyamatból áll, melyek közül néhányra egymással párhuzamosan kerül sor. A folyamat akkor fejeződik be, ha az erőmű területét addig az állapotig megtisztították, hogy a földterület a tagállami jogszabályok értelmében vagy megszorítás nélkül („zöldmezős terület”) vagy bizonyos megszorítások mellett („barnamezős terület”) újrahasznosítható vagy rehabilitálható lesz. A litvániai, bulgáriai és szlovákiai területek leszerelését a „barnamezős” státuszig kell elvégezni.

13

Mindhárom tagállam az ún. „azonnali leszerelési stratégiát”, nem pedig a „késleltetett leszerelési stratégiát”, illetve a „hosszú távú biztonságos fizikai elhatárolás” stratégiáját választotta. Azonnali stratégia esetén a leszerelés röviddel az üzem teljes leállítását követően megkezdődik. Az alternatív késleltetett leszerelési stratégia esetén a kiégett fűtőelemek eltávolítása után a berendezés minden radioaktív anyagokat tartalmazó részét feldolgozzák, illetve a későbbi szennyezésmentesítésig, illetve bontásig biztonságosan tárolják¹².

14

A leszerelés egyrészt magának a létesítménynek, többek között a turbinacsarnoknak a hagyományos értelemben vett lebontását, másrészt a helyszínen a radioaktív anyagok kezelésével kapcsolatos, magas szaktudást igénylő tevékenységeket foglal magában. Ennek során kulcsfontosságú a tevékenységek helyes sorrendjének megtervezése és a követendő eljárások és módszerek azonosítása.

15

A 7. ábra az atomerőmű leszerelésének fő folyamatait mutatja be.

7. ábra

Az atomerőmű leszerelésének fő folyamatai

Forrás: Európai Számvevőszék.

16

A nukleáris létesítmények üzemeltetőinek pénzügyi tervet is tartalmazó végleges leszerelési tervet kell készíteniük, illetve folyamatosan frissíteniük, amelyben szerepelnek egyrészt az elvégzendő feladatok, másrészt ezek ütemezése és becsült költsége¹³. Az Unió támogatását e tervek szerint kell végrehajtani, folyamatosan ügyelve a biztonság legmagasabb szintjének fenntartására¹⁴.

17

Egy adott atomerőmű életciklusa során végrehajtott minden tevékenységre, beleértve a leszerelést is, szabályozás vonatkozik, és azokat csak tagállami hatóság által kiadott engedély beszerzése után lehet elvégezni.

A radioaktív hulladékok kezelése

18

A nukleárisfűtőanyag-ciklus minden szakaszában radioaktív hulladék keletkezik. A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) osztályozási rendszere a radioaktív hulladékokat a radioaktivitás szintjétől függően hat osztályba sorolja, lásd: 2. táblázat.

2. táblázat

A radioaktív hulladék osztályozása, kezelése és végleges elhelyezése

Osztály
Leírás
Kezelés és végleges elhelyezés
(a felszín alatti mélység csupán jelzésértékű)

Szennyezésmentes
A radionuklidot olyan kis koncentrációban tartalmazó hulladék, hogy esetében nincs szükség sugárvédelmi rendelkezések alkalmazására, és mentesül a hatósági ellenőrzés alól.
talajszint
szabad forgalomba bocsátás, hulladéklerakó

Nagyon rövid élettartamú
Csak nagyon rövid felezési idejű radionuklidokat tartalmazó hulladék, amely esetében az aktivitáskoncentráció meghaladja az engedélyezett szinteket.
talajszint
átmeneti tároló

Nagyon alacsony aktivitású
A szennyezésmentesség kritériumait nem feltétlenül teljesítő hulladék, amely azonban nem igényel magas szintű elzárást, illetve szigetelést.
talajszint
hulladéklerakó

Alacsony aktivitású
Korlátozott mértékben hosszú élettartamú radionuklidokat tartalmazó hulladék. Az ilyen hulladék egy legfeljebb néhány száz éves időszakra megbízható szigetelést és elzárást igényel.
felszín alatti
felszínhez közel (< 30 méter)

Közepes aktivitású
Elsősorban hosszú élettartamú radionuklid-tartalma miatt nagyobb fokú elzárást, hősugárzással kapcsolatos rendelkezéseket azonban nem vagy csak kis mértékben igénylő hulladék.
felszín alatti
közepes mélység (30–100 méter)

Nagy aktivitású
Jelenős mennyiségű hő előállításához elég nagy aktivitáskoncentrációjú, illetve nagy mennyiségű hosszú élettartamú radionuklidokat tartalmazó hulladék. A kiégett fűtőelemek ebbe a kategóriába tartoznak.
felszín alatti
geológiai elhelyezés (> 400 méter)

Forrás: Európai Számvevőszék, az IAEA Safety Standards, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste (NAÜ biztonsági előírások, Általános biztonsági útmutató, GSG-1, A radioaktív hulladékok osztályozása) 2009. alapján.

19

Az egyes osztályokba tartozó hulladék biztonságos elzárásához és kezeléséhez különböző technológiákra és módszerekre van szükség. A spektrum legalacsonyabb szintjén elhelyezkedő szennyezésmentes hulladék egyszerűen, akár a háztartási hulladékkal egy helyen is elhelyezhető. A spektrum másik végén található nagy aktivitású hulladék, mint például a kiégett fűtőelem, olyan nagy mértékben radioaktív, hogy esetében a hosszú távú biztonság és védelem érdekében a legnagyobb mértékű elzárásra és elszigetelésre van szükség. A nagy aktivitású hulladék végleges elhelyezésének általánosan elismert, legmegfelelőbb módja a föld felszíne alatt több száz méter mélyen található mélyrétegi geológiai tárolóban való elhelyezés¹⁵. A NAÜ biztonsági előírásai szerint a nukleáris leszerelési folyamat lezárása nem jelenti a hulladékkezelés végét, mivel a nagy aktivitású hulladékot ekkor még nem helyezték el a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménybe¹⁶.

A „szennyező fizet” uniós és nemzetközi alapelv

20

Az Európai Unióban a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelését a radioaktív hulladékokról szóló irányelv¹⁷ szabályozza. Az irányelvben foglalt követelmények az 1997-es NAÜ-egyezményen alapulnak, amelyhez Litvánia, Bulgária és Szlovákia is csatlakozott¹⁸. Az egyezmény a „szennyező fizet” elv alkalmazására kötelezi a szerződő feleket, amely elv értelmében a hulladék előállítójának kell viselnie az emberi egészség és a környezet káros hatásai megelőzése érdekében történő hulladékkezelés költségét¹⁹. Az egyezmény egyik további alapelve, hogy a nukleárishulladék-kezelés ne terhelje jogosulatlanul az elkövetkező generációkat. Ez jelenik meg a radioaktív hulladékokról szóló irányelvben is, amely kimondja: „minden tagállam etikai kötelessége kell hogy legyen, hogy a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal, illetve a nukleáris létesítmények leszerelésével összefüggésben várhatóan keletkező radioaktív hulladékokkal kapcsolatosan ne hárítson indokolatlan terheket a jövő nemzedékeire”²⁰.

A atomerőművek leszerelését támogató uniós programok résztvevőinek szerepe és feladatai

21

Amint a vonatkozó jogi rendelkezések lehetővé teszik, az Európai Bizottság az atomerőművek leszerelését támogató programok közvetett irányítása mellett döntött²¹. Ezen irányítási mód esetében a Bizottság végrehajtó szerveket bíz meg egyes, a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokkal (lásd: IV. melléklet), az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos átfogó felelősséget és elszámolhatóságot azonban továbbra is maga viseli. A Bizottságnak ezért meg kell győződnie arról, hogy a végrehajtó szervek megfelelő kontroll- és monitoringstruktúrákkal rendelkeznek-e. E három program mindegyike esetében a végrehajtó szerv feladatait az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) látja el.

22

Litvániában emellett egy nemzeti közigazgatási szerv, a Központi projektirányítási ügynökség második végrehajtó szervként működik, és az irányítása alá tartozó projektek esetében az EBRD-vel megegyező feladatokat lát el²². A számvevőszéki ellenőrzés idején valamennyi új projekt a Központi projektirányítási ügynökségen keresztül valósult meg. Az EBRD a korábban rábízott projektek esetében továbbra is elvégzi feladatait.

23

A három tagállam köteles megfelelő nemzeti struktúrákat létrehozni a programvégrehajtáshoz, továbbá minden szükséges lépést megtenni az egyes leszerelési programok megfelelő működése előtt álló jogi és közigazgatási akadályok megszüntetése érdekében²³. A tagállamok az energiaügyi politikáért felelős minisztériumból programkoordinátort jelölnek ki, aki tagállami szinten általános felelősséget vállal a leszerelési program tervezéséért, koordinálásáért és figyelemmel kíséréséért.

24

Litvánia szintén a Pénzügyminisztériumot jelölte ki a Központi Projektirányítási Ügynökség pénzügyi felügyeletének pénzügyi koordinálására.

25

A programok fő kedvezményezettjei az atomerőművek üzemeltetője, illetve a leszerelési engedély tulajdonosa, melyek mindkét esetben állami vállalatok. A javaslatok elfogadását követően ők felelősek a projektek végrehajtásáért.

26

A tagállamok minden évben egy éves munkaprogramra tesznek javaslatot, amelyben vázolják a források tervezett felhasználását. Ezután a Bizottság – a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program 28 tagállam képviselőiből álló bizottságával történt konzultációt követően – jóváhagyja a finanszírozási határozatokat. Jóváhagyja továbbá a végrehajtó szervek által kiválasztott, uniós támogatás felhasználásával finanszírozandó projektek dokumentációját is. A tagállami szintű koordinációt követően az új projektpályázatokat a programkoordinátor jóváhagyásra benyújtja az EBRD-nek, illetve Litvániában a Központi Projektirányítási Ügynökségnek. Ellenőrzés után a projektpályázatokat a végrehajtó szervezetek nyújtják be a Bizottságnak.

27

A Bizottság ezután – a szerződéses feltételek szerint – átutalja a vonatkozó forrásokat az EBRD-nek, illetve Litvánia esetében a Központi Projektirányítási Ügynökségnek. A projektvégrehajtást ezek a szervek kísérik figyelemmel.

Az Európai Számvevőszék előző jelentése a nukleáris leszerelésről

28

Az Európai Számvevőszék már 2011-ben is megvizsgálta az atomerőművek leszereléséhez Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának nyújtott uniós pénzügyi támogatást²⁴.

3A kozloduji (Bulgária) és a bohunicei (Szlovákia) erőműben a leszerelés alatt álló reaktorok mellett vannak még működő reaktorok is. Jelentésünkben az „erőmű” kifejezés alatt a leszerelés alatt álló reaktorokat értjük.

4DOC/97/8, Strasbourg/Brüsszel, 1997. július 15., „Agenda 2000 — Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the Applications for Membership to the European Union presented by the candidates countrie’s” (Agenda 2000 – A Bizottság véleményei a tagjelölt államok Európai Unióhoz történő csatlakozás iránti kérelmeiről – összefoglaló és következtetések); Nyugat-európai Nukleáris Hatóságok Szövetsége (WENRA), ’Nuclear Safety in EU Candidate Countries’ (Nukleáris biztonság az uniós tagjelölt államokban), 2000. október.

5Csernobilban a reaktorblokkokat lezárták ugyan, de leszerelésükre nem került sor. Az 1986-ban bekövetkezett balesetet követően a 4-es reaktorblokk köré egy ún. „szarkofágot” építettek.

6„Nuclear Decommissioning Assistance Programme data” (Az atomerőművek leszerelését támogató programok adatai) c. bizottsági munkadokumentum (SEC(2011) 914 végleges).

7Az uniós támogatás mellett Litvánia és Bulgária az atomerőművek működéséhez kapcsolódó nukleáris biztonságra az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) által kezelt nukleáris biztonsági számlákról is kapott külön vissza nem térítendő támogatást.

8A többek között az energiahatékonyságra és a megújuló energiákra irányuló enyhítő intézkedések az európai strukturális és beruházási alapok keretében jogosultak támogatásra, ezekből mindhárom állam részesülhet.

9Jelentésünkben a tagállamok programjaik mérete szerint a következő sorrendben szerepelnek: Litvánia, Bulgária és Szlovákia.

10Impact assessment (Hatásvizsgálat), bizottsági munkadokumentum, SEC(2011) 1387 végleges.

11COM(2016) 177 final, 2016. április 4., 7. o., „A Bizottság közleménye a nukleáris indikatív programról az Euratom-szerződés 40. cikke értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság általi véleményezésre”, a továbbiakban: a Bizottság 2016-os nukleáris indikatív programja.

12NAÜ biztonsági előírások, „Decommissioning of Facilities, General Safety Requirements No. GSR Part 6” (Nukleáris létesítmények leszerelése, Általános biztonsági követelmények, GSR, 6. rész), 2014.

13NAÜ biztonsági előírások, „General Safety Requirements Part 6” (Általános biztonsági követelmények, 6. rész), 15–16. o.

14Az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet, illetve az 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése.

15IAEA Safety Standards, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste (NAÜ biztonsági előírások, Általános biztonsági útmutató, GSG-1, A radioaktív hulladékok osztályozása) 2009, 6. o.

16IAEA Safety Standards, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste (NAÜ biztonsági előírások, Általános biztonsági útmutató, GSG-1, A radioaktív hulladékok osztályozása) 2009, 3. o.

17A Tanács 2011. július 19-i 2011/70/Euratom irányelve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról (HL L 199., 2011.8.2., 48. o.).

18NAÜ, A kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezmény.

19A NAÜ kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezményének 21. cikke értelmében: „Minden szerződő fél biztosítja, hogy a kiégett fűtőelemek, illetve a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáért elsősorban az idevonatkozó engedély tulajdonosa (engedélyese) a felelős, és megfelelő intézkedéseket hoz annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen engedély tulajdonosa teljesítse kötelezettségeit”.

20A 2011/70/Euratom tanácsi irányelv 24. preambulumbekezdése.

21A legutóbb a 2015. október 28-i 2015/1929/EU, Euratom rendelettel módosított, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 58. cikkének c) pontja.

22Szlovákia hivatalos javaslatot tett egy második, nemzeti végrehajtási csatorna létrehozására, az EBRD mellett működő szlovák innovációs és energiaügynökség révén.

23A litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését támogató, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó programok alkalmazási szabályairól szóló, 2014. augusztus 7-i bizottsági végrehajtási határozat (C(2014) 5449 final) 4. cikke.

2416/2011. sz. különjelentés: „Az atomerőművek leszereléséhez Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának nyújtott uniós pénzügyi támogatás: eredmények és a jövő kihívásai” (http://eca.europa.eu).

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

29

Ellenőrzésünk célja az volt, hogy megállapítsuk, e témában korábban közzétett jelentésünk²⁵, azaz 2011 óta történtek-e előrelépések a litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését támogató uniós programok végrehajtásában.

30

Vizsgálatunk elsősorban arra irányult, hogy a programok a következők tekintetében tettek-e előrelépést:

–az erőművek lebontása, a szükséges engedélyek beszerzése és infrastruktúra létrehozása a kiégett fűtőelemek és a hulladékok kezeléséhez;

–a költségek megbízható értékelésének elvégzése és a leszerelés befejezéséhez szükséges források biztosítása.

31

Mindhárom tagállamban felkerestük az érintett erőműveket, elemeztük a program- és projektdokumentációt, valamint interjúkat készítettünk a tagállami tisztviselőkkel, az atomerőművek üzemeltetőivel, a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó engedélyek tagállami tulajdonosaival, a szabályozó hatóságokkal, valamint a végrehajtó szervek és az Európai Bizottság tisztviselőivel.

32

A projektszintű előrelépések vizsgálatához a három tagállamban összesen 17 uniós finanszírozású infrastrukturális és nem infrastrukturális nukleáris leszerelési projektet választottunk ki (lásd: V. melléklet). Azokat a projekteket választottuk ki, amelyekre vonatkozóan az előző jelentésünkben a legkritikusabb megállapításokat tettük, valamint olyan projekteket, amelyek a leszerelés szempontjából alapvető fontosságúak. Ezenkívül a 18 folyamatban lévő kulcsfontosságú infrastrukturális projektet érintő késedelmekről és költségtúllépésekről is gyűjtöttünk adatokat (VI. melléklet).

33

Lehetőség szerint mindhárom tagállamban azonosítottunk példákat újonnan kialakuló helyes gyakorlatokra, illetve általános előremutató hozzáállásra is. Ebből a célból felkerestük a világ első mélyrétegi geológiai tárolójának építési területét is Finnországban (lásd: VII. melléklet).

34

Az ellenőrzést 2015 áprilisától 2016 áprilisáig végeztük.

35

Ellenőrzésünk hatóköre arra nem terjedt ki, hogy a projektkiadások megfelelnek-e az egyes alapok konkrét szabályainak, és a közbeszerzési eljárásokat sem vizsgáltuk. Nem értékeltük a berendezések radioaktív biztonságát, illetve védelmét, mivel ez a releváns tagállami hatóságok feladata. Semmi esetre nem kívántunk állást foglalni az atomenergia mellett vagy ellen, és nem volt célunk következtetések levonása az Unió energiaszerkezetéről sem; jelentésünk e témákat nem tárgyalja.

2516/2011. sz. különjelentés.

Észrevételek

2011 óta történt némi előrelépés a leszerelés terén, de még jelentős kihívások előtt állunk

36

Ez a szakasz az uniós támogatási programok által finanszírozott leszerelési folyamatban 2011 óta történt előrelépésekre vonatkozó megállapításainkat mutatja be, külön kiemelve a legfontosabb infrastrukturális projekteket érintő késedelmeket.

A nem ellenőrzött területeken történtek előrelépések, de a reaktorépületek leszerelésének megkezdése még hátravan, és a radioaktív hulladékok kezeléséhez szükséges infrastruktúra csak részben készült el

37

A három atomerőmű mindegyike esetében megvizsgáltuk a következőket:

–az atomerőmű leállítása milyen mértékben visszafordíthatatlan;

–a nem ellenőrzött és az ellenőrzött területeken a lebontás terén tett előrelépések;

–a kiégett fűtőelemeket és a hulladékokat kezelő – a leszereléshez és a lebontáshoz szükséges – infrastruktúra rendelkezésre állása.

A tagállami hatóságok állítása szerint az erőművek leállítása jelenleg visszafordíthatatlan, a Bizottság kritériumai azonban még nem teljesültek

38

2011-ben a Bizottság négy olyan várt outputot adott meg, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy egy adott atomerőmű leállítása visszafordíthatatlannak minősüljön²⁶. Értékelésünk arról, hogy Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában ezek a várt outputok milyen mértékben teljesültek, a 3. táblázatban látható.

39

A litván, bolgár és szlovák hatóságok állítása szerint az elért előrelépések alapján elmondható, hogy jelenleg a leállítás ténylegesen visszafordíthatatlan, mivel az üzemeltetés folytatása nem lenne sem technikailag megvalósítható, sem költséghatékony²⁷.

3. táblázat

A Számvevőszék értékelése a három atomerőmű visszafordíthatatlan leállítását jelző várt outputok teljesüléséről, 2015. december 31.

Várt outputok
Ignalina, Litvánia
Kozloduj, Bulgária
Bohunice, Szlovákia

1. Az atomerőművet a fűtőelemek teljes eltávolításáig biztonságosan leállított állapotban tartják
Részben teljesült
Folyamatban van a biztonságos fenntartás. Az 1. reaktor fűtőelemeit eltávolították. A 2. reaktor fűtőelemeit még nem távolították el.
Teljesült
A fűtőelemeket eltávolították a reaktorokból és a tárolómedencékből.
Teljesült
A fűtőelemeket eltávolították a reaktorokból és a tárolómedencékből.

2. A leszerelési engedélyt beszerezték
Nem teljesült
Az engedélyt még nem adták ki.
Részben teljesült
Az 1. és 2. blokkra kiadták az engedélyt, a 3. és 4. blokkra 2016-ra várható az engedély.
Teljesült
Az engedélyt 2015-ben kiadták.

3. A reaktor magjának/primer körének bontását teljes mértékben megtervezték
Részben teljesült
A lebontás folyamatának terve még nem készült el teljesen, a tanulmány folyamatban van (lásd: V. melléklet, 6. projekt)
Részben teljesült
A lebontási folyamat megtervezésének projektje beszerzési szakaszban van.
Részben teljesült
A lebontási folyamat megtervezésének projektje folyamatban van (lásd: V. melléklet, 16. projekt)

4. A reaktorépületben a bontás megkezdődött
Részben teljesült
A reaktorépületben eddig kisebb munkákat végeztek.
Részben teljesült
A reaktorépületben eddig kisebb munkákat végeztek.
Részben teljesült
A reaktorépületben eddig kisebb munkákat végeztek.

Forrás: Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.

40

Annak értékeléséhez, hogy a nukleáris leszerelés folyamatában bekövetkezett-e a visszafordíthatatlan állapot, az egyik várt output a leszerelési engedély megléte, ami elengedhetetlen az ellenőrzött területen szükséges munkálatok megkezdéséhez. 2011 óta az érintett erőművek tekintetében mind Bulgária, mind Szlovákia esetében megtörtént az üzemeltetési engedélyről a leszerelési engedélyre váltás, Litvánia esetében azonban nem.

–Az Ignalinai Atomerőműnek (Litvánia) még be kell szereznie a leszerelési engedélyt, amelyre a jelenlegi tervek szerint 2022 után – az eredeti tervnél 10 évvel később és 18 évvel azután, hogy az 1. blokkban megszűnt a villamosáram-termelés – kerül csak sor.

–A Kozloduji Atomerőmű (Bulgária) 2014. november 27-én első két blokkjára 10 éves leszerelési engedélyt kapott, 3. és 4. blokkjára pedig 2016-ra várható a leszerelési engedély kibocsátása. További engedélyekre lehet azonban szükség a reaktor alapvető rendszereinek vagy magának a reaktornak az elbontásával kapcsolatos főbb munkálatok elvégzéséhez.

–A Bohunicei Atomerőmű (Szlovákia) jelenleg érvényes leszerelési engedélyét 2014. december 23-án bocsátották ki: az erőmű ezzel zöld utat kapott a reaktorépület bontási munkálatainak megkezdéséhez. A leszerelési terv 2015 utánra ütemezte a fő bontási munkálatok kezdetét, azok azonban mindeddig nem kezdődtek meg.

A nem ellenőrzött területeken a lebontás terén tett előrelépések

41

Amint a 3. táblázatban látható, a három erőmű közül egyik sem készítette el a reaktormagnak/a reaktor primer körének lebontási terveit, illetve mindhárom csak kisebb munkálatokat végzett el a reaktorépületben. Ez azt jelenti, hogy az ellenőrzött területeken, többek között a reaktorépületben elvégzendő munkákkal kapcsolatban még mindhárom tagállam jelentős kihívások előtt áll.

42

A nem ellenőrzött területeken azonban már történtek előrelépések a lebontást illetően. Előző jelentésünk óta mindhárom helyszínen történt előrehaladás egyes fő elemek – pl. a nem ellenőrzött területeken a turbinacsarnokok – lebontása terén (lásd: a 8. és a 9. ábra példái). Litvániában a bontás a tervezettnél később kezdődött meg, azonban 2014 óta folyamatosan haladnak a munkálatok.

8. és a 9. ábra

A fotókon látható a Bohunicei V1 Atomerőmű (Szlovákia) turbinacsarnokában a fő elemek lebontásának folyamata

8. ábra. Bontás előtt

2011: Turbinacsarnok turbinákkal

© Javys.

9. ábra. Bontás után

2015: Turbinacsarnok turbinák nélkül

© Javys.

A hulladékkezelési infrastruktúrákat illetően történtek előrelépések, de a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésére szolgáló létesítmények még csak a tervezési szakaszban vannak

43

A leszerelési folyamat előrehaladásához szükséges engedélyt, más feltételek mellett, csak akkor bocsátják ki, ha megfelelő hulladékkezelési megoldások valósultak meg és létrejött az ehhez szükséges infrastruktúra. Mivel a különbözőképpen létrejött hulladékokat eltérő módon kezelik (lásd: 2. táblázat), kellően teljes körű radiológiai leltárra és a létesítmény, illetve a radioaktív hulladék jellemzőinek megadására van szükség, mert így határozhatók meg pontosan a rendszerek és struktúrák szennyezésmentesítéséhez, bontásához és szakaszolásához szükséges módszerek és technológiák, és így választhatók ki a legmegfelelőbb hulladékkezelési megoldások. Ezen a téren mindhárom tagállam tett előrelépéseket a legutóbbi ellenőrzésünk óta. A reaktorépületek radiológiai jellemzése azonban – igaz, általában véve jó úton halad a leszerelési tervekhez képest – a három közül még egyik erőmű esetében sem teljes körű.

44

A nagyon alacsony, alacsony és közepes aktivitású hulladékok tekintetében (lásd: 4. táblázat) bizonyos mértékben mindhárom tagállamban előrehaladás történt a szükséges fő hulladékkezelési infrastruktúra kiépítése terén. A meglévő infrastruktúra a leszerelési folyamat jelenlegi szakaszában megfelel az igényeknek. A három erőmű egyikében sem áll tehát fenn olyan, elegendő hulladékkezelési kapacitás hiányából adódó azonnali veszély, amely miatt a leszerelést fel kellene függeszteni. Több, nagyobb radioaktivitású vagy a jövőben várhatóan növekvő volumenű hulladék kezelésével kapcsolatos projekt azonban késedelmesen halad előre, sőt néhányuk még mindig a tervezési szakaszban van (lásd: 4. táblázat és 60–71. bekezdés).

45

A nagy aktivitású hulladék két fő formája a kiégett, elhelyezésre váró fűtőelem, illetve azok a hulladékanyagok, amelyek a kiégett fűtőelemek újrafeldolgozását követően visszamaradnak. A kiégett fűtőelemek általában a nagy aktivitású hulladék 95%-át, és az atomerőmű összes radioaktivitásának 95–99%-át teszik ki. Reaktorból való eltávolításuk után (lásd: 10. ábra) vagy feldolgozásra kerülnek, vagy kb. 50 éves időszakra átmeneti tárolóban helyezik el őket.

4. táblázat

Előrelépések a nagyon alacsony, alacsony és közepes aktivitású hulladékok kezeléséhez szükséges infrastruktúra építésében, 2011 és 2015

| 2011 | 2015
Ignalina, Litvánia | A nagyon alacsony aktivitású radioaktív hulladék elhelyezéséhez szükséges hulladéklerakó „átmeneti tárolójával” kapcsolatos munkálatok folyamatban voltak. | Az átmeneti tároló elkészült, jelenlegi kapacitásának 80%-a van kihasználva.
A felszíni létesítmény építése még nem kezdődött meg. | A felszíni létesítmény építése még nem kezdődött meg, mivel a műszaki tervek módosítása miatt késedelmes a közbeszerzés.
A felszínközeli tároló kis és közepes aktivitású, rövid élettartamú radioaktív hulladékok elhelyezéséhez tervezési szakaszban volt. | A felszínközeli tároló még mindig tervezési szakaszban van, létrehozását 1 évvel elhalasztották.
A hosszú élettartamú közepes aktivitású szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény létrehozását 3,5 évvel elhalasztották. | A szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény létrehozását 9 évvel elhalasztották. Átadás tervezett ideje: 2018. Nincs a reaktor elbontásakor keletkező hulladék tárolására alkalmas létesítmény, noha megkezdődött az ezzel kapcsolatos projekt.
Kozloduj, Bulgária | Használatban vannak a helyszínen meglévő tároló és feldolgozó létesítmények, de a későbbi leszereléshez további tároló és feldolgozó kapacitásra van szükség. | A leszerelési engedély tulajdonosa, a radioaktív hulladék kezeléséért felelős bolgár állami vállalat (SERAW) megítélése szerint a radioaktív hulladék tárolására alkalmas meglévő létesítmények kapacitása 2022-ig lesz elegendő.
2015 végéig meg kell építeni egy országos létesítményt a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezéséhez. | A kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló országos létesítmény (a fő hiányzó elem) megépítését 6 évvel elhalasztották. Befejezés várható ideje: 2021 (lásd: 56. bekezdés).
Bohunice, Szlovákia | Használatban vannak a helyszínen meglévő tároló és feldolgozó létesítmények. A későbbi leszereléshez további tároló és feldolgozó kapacitásra van szükség. | A nagyon alacsony aktivitású radioaktív hulladék elhelyezéséhez szükséges országos tároló kapacitásának növelését célzó, jelenleg folyamatban lévő projektet 2018-ig kell befejezni.

Forrás: Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.

10. ábra

Tárolótartály VVER440/230 típusú erőmű kiégett fűtőelemeinek tárolásához

© Javys.

46

Bulgáriában és Szlovákiában a fűtőelemeket teljes mértékben eltávolították az erőművekből, Litvániában azonban a 2. blokk részben még tartalmaz fűtőelemeket, és az 1. blokk tárolómedencéiben is vannak még kiégett fűtőelemek. Bulgáriában és Szlovákiában, annak ellenére, hogy egy részük elkerülhetetlenül véglegesen elhelyezésre kerül, a kiégett fűtőelemeket még mindig esetleges jövőbeni használatra alkalmas anyagként sorolják be. Az 5. táblázat áttekinti a kiégett fűtőelemek osztályozását, jelenlegi tárolási helyüket és módjukat, valamint az átmeneti kezelésükhöz szükséges infrastruktúra készültségi szintjét.

5. táblázat

A kiégett fűtőelemek tárolása és osztályozása – áttekintés

| Reaktormagot eltávolították? | A fűtőelemeket eltávolították a reaktorokból és a tárolómedencékből? | Kiégett fűtőelemek osztályozása | A kiégett fűtőelemek jelenlegi helye | Rendelkezésre áll végleges tároló a kiégett fűtőelemek tárolásához?
Ignalina, Litvánia | 1. blokk | Igen | Nem | Nagy aktivitású hulladék | Az 1. blokk reaktormedencéiben és az erőmű területén a kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójában | Nem
2. blokk | Nem | Nem | Nagy aktivitású hulladék | A 2. blokk reaktormagjában és a 2. blokk reaktormedencéiben | Nem
Kozloduj, Bulgária | Igen | Igen | Esetleges jövőbeni használatra alkalmas anyag | Az erőmű területén a kiégett fűtőelemek átmeneti nedves és száraz tárolójában, egy rész elszállítása Oroszországba | Nem
Bohunice V1, Szlovákia | Igen | Igen | Esetleges jövőbeni használatra alkalmas anyag | Az erőmű területén a kiégett fűtőelemek átmeneti nedves tárolójában | Nem

Forrás: Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.

47

A 6. táblázat áttekintést nyújt arról, hogy a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolására szolgáló infrastruktúra hogyan változott 2011 óta. A litvániai folyamatot elsősorban a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójának megépítésében bekövetkezett késedelmek hátráltatták.

6. táblázat

Előrelépések a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolására szolgáló infrastruktúra tekintetében, 2011 és 2015

| 2011 | 2015
Ignalina, Litvánia | A kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójának üzembe helyezéséig a blokkokból nem lehetett eltávolítani a fűtőelemeket, a tárolóval kapcsolatos projekt azonban 4 évet késett. | A kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójának megépítését további 6 évvel elhalasztották, a 2005-ös végleges leszerelési tervhez képest így már 10 év késedelemről van szó. Ennek elkészülte a leszerelési engedély kibocsátásának előfeltétele.
Kozloduj, Bulgária | A fűtőelemkötegek tárolókonténerekben való tárolásához szükséges átmeneti száraz tároló tervezését és megépítését jelentős késedelmek és költségvetés-túllépések érintik. | Az átvételi igazolást 2013 márciusában szerezték meg, és 2015-ig a tervezett 34-ből hat tárolókonténer feltöltésére került sor. 2016. január 29-én a tároló létesítmény 10 éves engedélyt kapott a működésre.
Bohunice, Szlovákia | Rendelkezésre áll a kiégett fűtőelemek átmeneti nedves tárolója. | A V1 Atomerőmű kiégett fűtőelemeit a helyszínen, az átmeneti tárolóban helyezték el. Tárolási kapacitása 2024-ig lesz elég, amikor más erőművek kiégett fűtőelemeit is itt helyezik el. A végleges elhelyezésre vonatkozó döntéshozatalig tervek vannak egy átmeneti nedves tároló megépítésére vonatkozóan.

Forrás: Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.

48

A kiégett fűtőelemek átmeneti tárolása a végleges elhelyezés előtti ideiglenes megoldás. A nagy aktivitású hulladék elhelyezésének általánosan elismert, legmegfelelőbb módja a föld felszíne alatt legalább több száz méter mélyen található mélyrétegi geológiai tárolóban való végleges elhelyezés (példa: VII. melléklet). Elvben minden nukleáris programmal rendelkező országnak ki kellene dolgoznia egy megfelelő tároló megépítésére irányuló programot²⁸. Előfordulhat azonban, hogy néhány ország csak kis mennyiségű radioaktív hulladékot termel, korlátozott finanszírozási forrásokkal rendelkezik vagy nem adottak számára megfelelő geológiai feltételek²⁹. Amint az 5. táblázatban látható, jelenleg az érintett három tagállam egyike sem rendelkezik hozzáféréssel ilyen, végleges elhelyezést lehetővé tevő tárolóhoz. Ezzel a problémával más uniós tagállamok is szembesülnek.

49

A végleges elhelyezés helyszínét multinacionális együttműködés révén lehetne biztosítani. Egy „multinacionális tároló” létrejöttével a több országból származó hulladék egy közös tárolóban kerülne elhelyezésre. Ha a részt vevő országok egymással szomszédosak, a tárolóra gyakran „regionális tárolóként” hivatkoznak³⁰.

50

A radioaktív hulladékokról szóló uniós irányelv e területen lehetőséget biztosít regionális együttműködésre, és egyértelműen kijelenti, hogy „néhány tagállam úgy ítéli meg, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények – többek között a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmények – közös használata előnyös, biztonságos és költséghatékony megoldást jelenthet”³¹. Néhány uniós tagállam ugyanakkor nemzeti jogszabályaiban korlátozza a nukleáris hulladékok behozatalát. Például:

–Litvánia a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek behozatalát kizárólag a következő két esetben engedélyezi: a) radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek átszállítása Litvánia területén; b) a külföldön feldolgozott radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek újbóli behozatala³².

–Bulgária a következő két eset kivételével tiltja a radioaktív hulladékok behozatalát: a) a Bulgáriában gyártott, használt és lezárt ionizáló sugárzásforrások újbóli behozatala; b) Bulgária számára elvégzett szolgáltatásként újrafeldolgozott radioaktív hulladékok³³.

–Szlovákia csak az alábbi két esetben engedélyezi a radioaktív hulladékok behozatalát: a) az ország területén történő átszállítás; b) radioaktív hulladék behozatala feldolgozás és kezelés céljából³⁴.

51

Az Unió területén jelenleg mindössze egy mélyrétegi geológiai tároló megépítése van folyamatban Finnországban (lásd: VII. melléklet). Azóta, hogy a finn kormány 1983-ban elfogadta az első határozatot a végrehajtás ütemezéséről és megkezdődött a helyszín geológiai vizsgálata, közel 40 év fog eltelni az elhelyezés tényleges megkezdéséig (a projekt ütemtervét a 11. ábra mutatja be). A kiégett fűtőelemek elhelyezése a tervek szerint a 2020-as évek elején fog megkezdődni.

11. ábra

A finn mélyrétegi geológiai tároló megépítésének ütemterve

© Posiva Oy.

52

Jelenleg más tagállamok szintén dolgoznak mélyrétegi geológiai tárolók előkészítésén, és az ütemtervek más-más szakaszában vannak.

–Svédországban a svéd Sugárvédelmi Hatóság jelenleg vizsgálja a mélyrétegi geológiai tárolónak a forsmarki kiválasztott helyszínen történő megépítésével kapcsolatos pályázatot. A megépítés és az üzembe helyezés tervezett határideje 2028³⁵.

–Franciaországban a megépítéssel kapcsolatos pályázatot előreláthatólag a 2017–2018-as időszakban lehet benyújtani. A kísérleti operatív szakaszra a tervek szerint a 2025–2035-ös időszakban kerül sor, a kereskedelmi hasznosítás 2035 után kezdődhet meg³⁶.

–Németországban a „nagy radioaktivitású hulladék tárolásával foglalkozó bizottságot” azzal a feladattal bízták meg, hogy 2016 végére a helyszín kiválasztási folyamatának előkészítéseként készítsen jelentést a témában. A nemzeti jog értelmében 2031-ig kell döntést hozni a helyszín kiválasztásáról. Az elhelyezés legkorábban a 2045–2050-es időszakban kezdődhet meg³⁷.

53

A radioaktív hulladékokról szóló 2011-es uniós irányelv értelmében a tagállamoknak 2015 augusztusáig kellett elkészíteniük nemzeti programjaikat, és ennek részeként a végleges elhelyezésre vonatkozó tervüket. A Bizottságnak az irányelv végrehajtásáról jelentést kell készítenie a Parlamentnek és a Tanácsnak, azonban ezt mindeddig nem tette meg³⁸.

54

Megvizsgáltuk az érintett három tagállam nemzeti programját, és megállapítottuk, hogy Litvánia, Bulgária és Szlovákia a végleges elhelyezési megoldásokról egyelőre csak megbeszéléseket kezdett, e megbeszélések tehát jelenleg a tervezés szakaszában vannak.

55

Bulgáriában a nemzeti program három lehetőséget sorol fel a nagy radioaktivitású hulladék (és ezen belül a kiégett fűtőelemek) kezelését illetően:

–újrafeldolgozás más országokban;

–részvétel regionális vagy nemzetközi végleges elhelyezési megoldásokban, úgy, hogy azok ne hátráltassák a nemzeti program végrehajtását;

–a nagy radioaktivitású hulladék Bulgáriában történő elhelyezése.

Az ellenőrzés során megkérdezett bolgár hatóságok a második, regionális megoldást részesítették előnyben, mivel aggodalmukat fejezték ki az ország kis nukleáris kapacitását, geológiai és éghajlati feltételeit, jogszabályait, közvéleményét, finanszírozási kapacitását és a nagy radioaktivitású hulladék volumenét illetően. A megfelelő lehetőség kiválasztására vonatkozó végső döntést 2030-ig kell meghozni. A nemzeti program ideiglenes megoldásként egy végleges elhelyezés előtti tároló megépítését tervezi.

56

A 2015-ben elfogadott litván nemzeti program egy Litvánia területén fekvő végleges tároló létrehozását veszi tervbe. A megkérdezett litván hatóságok ugyanakkor a bolgár hatóságokéhoz hasonló aggodalmuknak adtak hangot, és a legjobbnak a regionális megoldást tartották.

57

A szlovák nemzeti program két lehetőséget sorol fel:

–mélyrétegi geológiai tárolóban való elhelyezés Szlovákia területén, az erre vonatkozó költségbecslés szerepel a programban;

–egy nemzetközi tároló megépítésének figyelemmel kísérése és támogatása.

58

A három tagállamból egyik sem jelölte meg azt a régiót, illetve azokat az országokat, amelyeket szerintük be kellene vonni egy potenciális regionális vagy más, az Unió területén szóba jöhető megoldásba.

Majdnem mindegyik, az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos fő projektnél késedelmek jelentkeztek

59

A leszerelés terén 2011 óta megtett előrelépések meghatározásához egy 18 jelentős leszerelési infrastrukturális projektből, valamint ezeket támogató projektekből álló mintáról gyűjtöttünk adatokat; e projektek mindegyike a vizsgált három tagállam valamelyikében került végrehajtásra, és finanszírozásuk az uniós támogatási programokból történt (lásd: VI. melléklet)³⁹.

60

2011 és 2015 között majdnem mindegyik fő leszerelési infrastrukturális projekt késedelmet szenvedett. Amint a VI. melléklet is mutatja, a végrehajtás kezdetétől 2015 végéig egyes esetekben akár kb. tízéves késés is bekövetkezett. E késések voltak a fő okai annak, hogy előző, 2011-es jelentésünk óta Litvánia további kilenc évvel elhalasztotta a végső leszerelés végső dátumát. A leszerelés végső dátuma Litvánia esetében jelenleg 2038.

61

2011-es jelentésünkben megjegyeztük, hogy Litvániában a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójával kapcsolatos projekt végrehajtása (lásd: 12. ábra) több mint négy évet késett, amint az a 6. táblázatból is látható. Azóta további hatéves késés következett be. A projektvégrehajtás 2011 és 2014 között különösen lelassult, és a projekt újraindításáról csak 2013 elején hoztak döntést. Az e projektet érintő késedelem miatt a fűtőelemek reaktorból való eltávolítása is leállt (lásd: V. melléklet, 1. projekt).

12. ábra

A kiégett fűtőelemek átmeneti tárolója az Ignalinai Atomerőműnél, Litvánia

© Ignalinai Atomerőmű (INPP).

© Ignalinai Atomerőmű (INPP).

62

Egy másik jelentős litvániai projekt (szilárd hulladék kinyerésére, kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény) legutóbbi ellenőrzésünk óta további öt évet késett, a késedelem így összesen kilenc évre nőtt. Az uniós támogatási programból 55 millió euró összegű kompenzációs kifizetés folyósításával rendezték a vállalkozóval ezzel kapcsolatban fennálló kereskedelmi jogvitákat, és további 17,9 millió eurót különítettek el a várható kockázatokra.

63

Litvániában a késedelem fő okai többek között a következők voltak: a szerződéssel kapcsolatos jogviták, az erőmű megépítésének módjára vonatkozó hiányos információ, a létesítménnyel és a kiégett fűtőelemekkel kapcsolatos hiányos adatok, valamint az alvállalkozók munkájának nem megfelelő koordinálása, illetve felügyelete.

64

Noha Bulgáriában és Szlovákiában is előfordultak késedelmek a projektekben, ezek nem vezettek a leszerelés tervezett végső dátumának elhalasztásához. Szlovákiában a végső dátum továbbra is 2025 maradt. Bulgáriában ezt a dátumot még öt évvel előre is hozták (2035-ről 2030-ra), ennek azonban az az oka, hogy a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladék kezelésére vonatkozó 2011-es nemzeti stratégia végül hivatalosan barnamezős végső állapot elérését tűzte ki célul, törölve a zöldmezős opciót, amelynek elérése több időt vett volna igénybe.

65

Bulgáriában a projektkésedelmek többek között a következőkre vonatkoztak:

–A radioaktív hulladékokat kezelő kulcsfontosságú létesítmény (kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló országos létesítmény) elkészültét eredetileg 2015-re tervezték (lásd: 4. táblázat és 13. ábra). A folyamat azonban hat év késedelmet szenvedett, elsősorban a környezeti hatástanulmány elutasítása miatt, amelyet így újra kellett kezdeni, és még jelenleg sem készült el. Jelenleg a létesítmény elkészültének határideje 2021 (lásd: V. melléklet, 11. projekt).

13. ábra

Országos szintű, a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló létesítmény megépítésére váró helyszín Bulgáriában

© SERAW.

–A szilárd hulladékot kezelő és annak térfogatát nagymértékben csökkenteni képes plazmaolvasztó berendezés megépítése jelenleg közel ötéves késésben van. A késés okai a következők voltak: problémákat okozott a vezető technológiai megoldások meghatározása, a szabályozási keret módosításai miatt háromszor kellett felülvizsgálni a létesítmény terveit, továbbá nem fogadták el a környezeti hatásvizsgálatot. Az építési engedélyt 2015. május 14-én adták ki, a befejezés jelenleg 2017 júniusára várható (lásd: 14. ábra és az V. melléklet 11. projektje).

14. ábra

Előkészítő munkálatok a plazmaolvasztó berendezés üzembe helyezéséhez

© SERAW.

66

Szlovákiában a primer kör szennyezésmentesítésére vonatkozó projektnek (lásd: 15. ábra), amelyet még a reaktorépület belsejének bontása előtt be kell fejezni, az eredeti tervek szerint 2014-ben kellett volna lezárulnia. Mivel több technikai problémára egyelőre nincs megoldás, a projekt végleges befejezésének dátuma 2016. január végén még nem volt ismert, és az sem, hogy ez a késés milyen hatással jár a költségekre és a leszerelés általános ütemezésére (lásd: V. melléklet, 16. projekt).

15. ábra

VVER440/230 típusú reaktor és a primer hűtőkör fő összetevői

© Javys.

67

A fenti példák jól szemléltetik, hogy a három tagállamban tapasztalható késedelmeknek különböző okai voltak, melyek többek között:

–problémákat okozott a vezető technológiai megoldások meghatározása és végrehajtása;

–hiányosak voltak a korábbi üzemeltetési adatok, és nem volt megfelelő információ az erőmű megépítésének módjáról;

–különösen a reaktorépületek esetében hiányosak voltak a leltárra, illetve a hulladék jellemzőire vonatkozó információk.

68

Előfordult, hogy a projektek előrehaladását hátráltatta, hogy lényegesen meg kellett változtatni a terveket, sőt a projektet teljesen le kellett állítani, noha a pályázatok addigra már több vizsgálaton is túl voltak. Ez arra enged következtetni, hogy nehézségeket okozott a projektek kiválasztása és megtervezése. Rámutat ezenkívül azokra a kihívásokra is, amelyekkel a minisztériumok, nemzeti hatóságok és végleges kedvezményezettek szembesülnek, ahogyan a leszerelés egyre közelebb kerül a reaktorépületek kezelésének kritikus szakaszához: ebben a szakaszban speciális tudásra és szakértelemre van szükség az ellenőrzött területen található struktúrák és összetevők bontásához, mozgatásához és tárolásához.

69

Ugyanakkor, elsősorban a leszerelési engedélyek tulajdonosai körében, olyan külső szakértők szolgáltatásait is igénybe vették, mint pl. a tanácsadók, mérnökök vagy jogászok (a külső szakértői költségekről lásd: 7. táblázat). Noha az ENRD szabályai értelmében kötelező a külső szakértők alkalmazása, és ez elengedhetetlen is volt a tervezési szakaszban és a végrehajtás korai szakaszában, az évek során elvben csökken a szakértők alkalmazása, mivel a tudást átadják a helyi személyzetnek.

7. táblázat

Külső szakértők alkalmazásának költségei 2001 és 2015 között és ezek aránya a leszerelésre nyújtott uniós támogatáson belül

Ignalina, Litvánia
2001–2016
Kozloduj, Bulgária
2001–2015¹
Bohunice, Szlovákia
2003–2016

millió euró
az uniós támogatás %-a
millió euró
az uniós támogatás %-a
millió euró
az uniós támogatás %-a

75
9
99
20
45
9

1A bulgáriai adatoknál szerepel egy, a projektirányítási egységgel kapcsolatos, 2016–2019-es időszakra vonatkozó szerződés is.

Forrás: Európai Számvevőszék, a végrehajtó szervek által szolgáltatott adatok és a nukleáris leszerelési projektek monitoringjelentései alapján.

70

Kockázatot jelent továbbá, hogy az Unióban hiány tapasztalható képzett és tapasztalt mérnökökből. Ez különösen Litvániában okoz gondot, mivel nem áll rendelkezésre nemzetközi szakértelem és tapasztalat az RBMK-típusú reaktor elbontására vonatkozóan, mivel ebből a típusból ez az első leszerelendő reaktor (lásd: 2. bekezdés)⁴⁰.

71

Mindhárom érintett tagállam törekszik technikai kapacitása bővítésére és az ismeretek jobb megosztására. Például:

–Bulgáriában 2013 áprilisában összevonták a két különálló – a leszerelésért, illetve az országos szintű, a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló létesítmény megépítéséért felelős – projektirányítási egységet, és integrálták őket a leszerelési engedély tulajdonos vállalatába, a SERAW-ba. Az integrált projektirányítási egység munkáját támogatós külső tanácsadó a SERAW szervezeti felépítésének része. A helyszínen dolgozó külső tanácsadói személyzet minden projekt esetében szorosan együttműködik a helyi munkatársakkal. A végső döntéshozatalért a projektirányítási egység vezetője – egy helyi SERAW-alkalmazott – felel. Mindennek köszönhetően a helyi munkatársak nagyobb felelősséget és elkötelezettséget vállaltak a projektekben.

–Szlovákiában a leszerelésért és a radioaktív hulladék kezeléséért felelős szlovák állami vállalat (JAVYS) 2015 márciusában kétnapos szemináriumot szervezett tapasztalatcsere céljából, az ignalinai, bohunicei és a kozloduji atomerőművek, az EBRD, az Európai Bizottság és a szlovák gazdasági minisztérium képviselőinek részvételével.

A leszerelés becsült költsége legalább 5,7 milliárd euró lesz, a végleges ártalmatlanítás költségét is tekintetbe véve pedig ennek a kétszerese

72

Előző jelentésünk megállapította, hogy a nemzeti leszerelési tervek és az ezekhez kapcsolódó költségbecslések mindhárom erőmű esetében hiányosak voltak. Jelentős finanszírozási hiányokat állapítottunk meg. Mostani ellenőrzésünk során megvizsgáltuk, hogyan alakultak ezt követően a leszerelési költségek és az uniós, illetve tagállami szinten rendelkezésre álló források. Törekedtünk annak a teljes (a végleges elhelyezést is magában foglaló) költségnek a megbecslésére is, amely a három tagállamra hárul, és elemeztük a jövőbeni költségekkel kapcsolatos kötelezettségek számviteli kezelését.

2010 óta a leszerelés becsült költsége 40%-kal, 5,7 milliárd euróra nőtt

73

Korábbi jelentésünk egyik ajánlása az atomerőmű-leszerelésből keletkező költségek átfogó értékelését javasolta. 2014-ben a tagállamok aktualizálták a korábban a Bizottsághoz benyújtott végleges leszerelési terveikben az atomerőmű-leszerelési költségekre adott becsléseiket. Szlovákia további kisebb változtatásokat végzett 2015-ben. Ezen aktualizálások nyomán, melyek célja, hogy teljesebb képet adjanak a kérdésről, a költségbecslések 2010 és 2015 között 40%-kal nőttek, 4,1 milliárd euróról 5,7 milliárd euróra. A növekedés 2010 és 2011 között volt a legszembetűnőbb (lásd: 16. ábra). A három tagállam között jelentős különbségek voltak. Litvániában a költségbecslés növekedésének legnagyobb része, 67%, 2010 és 2015 között következett be. Ugyanebben az időszakban a Bohunicei Atomerőműre (Szlovákia) vonatkozó költségbecslés szintén nőtt, 30%-kal. A Kozloduji Atomerőműre (Bulgária) vonatkozó költségbecslés jobbára változatlan maradt. Egy 2011-es kezdeti növekedés után, a határidő előrehozásáról szóló döntést követően készített költségbecslés a költségeket 136 millió euróval csökkentette (lásd: 64. bekezdés).

74

2011 óta mindhárom tagállam továbbfejlesztette a végleges leszerelési terveikben az atomerőmű-leszerelési tevékenységek költségeinek becslésére használt módszertant. Ma már a legújabb, a nukleáris létesítmények leszerelési költségei kiszámításának nemzetközi struktúrájaként⁴¹ ismert módszertant használják. Továbbra is bizonytalanság van azonban a reaktorépületek bontásakor elvégzendő tevékenységek és felmerülő költségek teljeskörűsége körül, különösen mivel az ellenőrzött terület átfogó leltározása és radiológiai jellemzése még egyik atomerőműben sem történt meg (lásd: 32. bekezdés).

16. ábra

A leszerelés becsült költségei, 2010–2015

Forrás: 2010-es adatok: végleges leszerelési tervek. 2011-es adatok: a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program bizottságának 2011. márciusi ülésén bemutatott aktualizált becslések. 2015-ös adatok: aktualizált végleges leszerelési tervek, 2015-ös éves munkaprogramok és Szlovákia esetében az aktualizálás miatt a 2016-os éves munkaprogram-tervezet.

A tagállamok – különösen Litvánia – pénzügyi kihívásokkal szembesülnek

75

Mindhárom tagállamnál összehasonlítottuk a legutóbbi ellenőrzésünkkor talált költségbecsléseket és rendelkezésre álló forrásokat a mostani ellenőrzésünkkor talált legújabb adatokkal. Jelenleg a leszerelési tevékenységek uniós finanszírozása 2020-ig van biztosítva. A rendelkezésre álló 4,0 milliárd eurós tagállami és uniós finanszírozás azonban nem fedezi a becsült, a végleges elhelyezés költsége nélküli 5,7 milliárd eurós összköltséget (lásd: 8. táblázat és 17. ábra). Ez 1,7 milliárd euró finanszírozási hiányt jelent a leszerelés befejeztéig. E finanszírozási hiány 93%-a Litvániánál merül fel.

8. táblázat

A leszerelés teljes becsült költsége és a finanszírozási hiány, 2011 és 2015

(millió euró)

Ignalina,
Litvánia
Kozloduj,
Bulgária
Bohunice,
Szlovákia
Összesen

2011
2015
2011
2015
2011
2015
2011
2015

Becsült költségek
2 930
3 376
1 243
1 107
1 146
1 239
5 319
5 722

Tagállami finanszírozás, elkülönített¹
83
262
171
348
231
476
485
1 086

Uniós finanszírozás, elkülönített
1 367
1 553
493
731
489
671
2 349
2 955

Finanszírozási hiány
1 480
1 561
579
28
426
92
2 485
1 681

1Az elkülönített tagállami finanszírozás a kifejezetten a leszerelésre elkülönített alapból, lekötött közkiadásból és más tagállami forrásokból állhat össze.

Forrás: 2011: a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program bizottságának 2011. márciusi ülésén bemutatott aktualizált becslések. 2015: tagállami hatóságok, aktualizált végleges leszerelési tervek és 2015-ös éves munkaprogramok, és Szlovákia esetében az aktualizálás miatt a 2016-os éves munkaprogram-tervezet.

17. ábra

A 2011-es és a 2015-ös finanszírozási hiány a három tagállamban

Forrás: A 8. táblázat alapján.

Tetemes költségnövekedés és finanszírozási hiány Litvániában

76

A leszerelés összköltségének becslése Litvániában 2011-hez képest 15%-kal nőtt, 2010-hez képest viszont 67%-kal, elérve a 3,4 milliárd eurót. A litván hatóságok szerint ezeket a növekedéseket a munkaerőköltségek, a leszerelés véghatáridejének meghosszabbítása és a kiemelt leszerelési infrastrukturális projekteknél fellépő költségtúllépések indokolják. Az inflációs költség kategóriájában a 2038-ig fennmaradó leszerelési költség 26%-ával, azaz 695 millió euróval számoltak. Ezt az éves infláció 3%-os becsült értéke alapján számították ki, a számítás idején azonban a litván központi bank 2015-re 1,5%-ra becsülte az átlagos inflációt (figyelembe véve a 2013-as és 2014-es évet is).

77

Úgy ítéljük meg továbbá, hogy a költségnövekedés mértéke az eredeti tervezés gyengeségét mutatja. A végleges leszerelési terv 2014-es aktualizálása például 15 olyan leszerelési tevékenységet sorol fel, melyeket korábban nem vettek figyelembe, és amelyek becsült költsége összesen 318 millió euró.

78

A litván kiemelt infrastrukturális projektekről (azok megvalósításának kezdetétől 2015 végéig) készített elemzésünk megerősítette, hogy ezeknél a projekteknél nagyon nagy volt a költségnövekedés (lásd: VI. melléklet). A többletköltségek egy részét a projektek késedelmei okozták. Például a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójának építésében fellépő késedelmek hátráltatták a fűtőelemek eltávolítását a reaktorból, és 2014 végére 61,3 millió eurót meghaladó karbantartási többletköltséget okoztak (lásd 61. fejezet), továbbá hozzájárultak a leszerelés véghatáridejének meghosszabbításához.

79

Egy leszerelés alatt álló erőműben a személyzet létszáma általában közel ugyanakkora, mint egy működő erőműben mindaddig, amíg a fűtőelemek eltávolítása a reaktorból meg nem történik. A létszámnak ezután a működő állapotból való átmenettel párhuzamosan arányosan csökkennie kell.

80

A személyzet létszáma mindegyik erőműben csökkent (lásd: 9. táblázat). Ignalinában (Litvánia) azonban, ahol a két reaktormagnak csak az egyikéből távolították el a fűtőelemeket, és amely még üzemelési engedéllyel rendelkezik, a létszám és ebből következően az Unió által finanszírozott költségek nagyok maradtak. A személyzet harmada továbbra is az erőműbiztonság területén dolgozik. Mind Bulgáriában, mind Szlovákiában előfordulhat, hogy a személyzet ugyanabban az erőműben még normál üzemvitelben működő reaktoroknál végez munkát. Litvániában, ahol már nincs nukleáris energiatermelés, ez nem lehetséges.

9. táblázat

A személyzet létszáma a reaktor 2015-ös lezárásakor

Személyzet létszáma
Uniós támogatás
(millió euró)³

normál üzemvitel¹
2015-ben

Ignalina, Litvánia
(2 reaktorblokk)
3 517
2 127²
171

Kozloduj, Bulgária
(4 reaktorblokk)
1 400
650
130

Bohunice, Szlovákia
(2 reaktorblokk)
1 060
239
45

Összesen
5 977
3 016
346

1Adatok normál üzemvitelre: 2004.12.31. – Ignalina, 2002.12.31. – Kozloduj, 2006.04.01. – Bohunice.

2Ignalinában a személyzetből 1 377-en dolgoztak az atomerőmű-leszerelésen és 701-en az erőműbiztonság területén.

3Uniós támogatás: Ignalina – a 2005-ös, első blokklezárástól 2016-ig, Kozloduj – a 2003-as, első blokklezárástól 2017-ig, Bohunice – a 2008-as, első blokklezárástól 2016-ig.

Forrás: Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságok által szolgáltatott adatok alapján.

81

Korábbi jelentésünk óta Ignalinában javult a munkaerő-szervezés. Az Ignalinai Atomerőmű vezetése például kiszervezési stratégiát vezetett be. Ennek keretében elemeztek több tevékenységet, mint például a berendezés-karbantartást és a szabad bejárású épületek mentesítését, és eldöntötték, hogy a vonatkozó szolgáltatások beszerzése vagy a saját munkaerővel való munkavégzés lenne-e költséghatékonyabb.

82

Nem történt meg azonban annak külső validálása, hogy a személyzet jelenlegi létszáma megfelelő-e, és még mindig nincs a teljes leszerelési folyamatot lefedő részletes létszámterv. Tekintve a társfinanszírozás hiányát és a leszereléssel járó helyi gazdasági és társadalmi kihívásokat Ignalinában (Litvánia), fennáll az a kockázat, hogy a létszám meghaladja a leszerelési programban igényeltet, és hogy az Unió által a leszerelésre szánt finanszírozást ilyen munkahelyek támogatására használják.

83

Mint a 8. táblázatban és a 76. bekezdésben említettük, Litvániánál a finanszírozási hiány jelentősen megnőtt a legutóbbi jelentésünk óta. A litván képviselőkkel folytatott interjúk során utaltak az ország csatlakozási szerződésének 4. jegyzőkönyvére, és arra a litván értelmezésre, hogy a leszerelési projekt költségnövekedéseit a későbbiekben is az Unió fogja finanszírozni⁴². A Bizottság 2011-es hatásvizsgálata úgy érvelt, hogy az igények alapján támogatást kell nyújtani a 2014–2020-as időszakra mind a három tagállam számára, de 2020 utánra a Bizottság „nem számol az uniós pénzügyi támogatás meghosszabbításával” (lásd: 10. bekezdés)⁴³.

Bulgáriában és Szlovákiában kis mértékűre csökkent a továbbra is fennálló finanszírozási hiány, noha a becslések idővel jócskán változtak

84

A 2014–2020-as időszakra elkülönített uniós finanszírozással az előző jelentésünkben leírt finanszírozási hiány jelentősen csökkent Bulgáriában és Szlovákiában, 28 millió euróra, illetve 92 millió euróra. A költségek és a finanszírozási hiány becslései azonban drasztikusan változtak. Például:

–A bolgár hatóságoknak a finanszírozási hiányra vonatkozó becslése jelentősen lecsökkent a 2014. szeptemberi 230 millió euróról 2015 végére 28 millió euróra, főként annak köszönhetően, hogy számításba vették az előkészítő leszerelési tevékenységek azon költségeit, amelyeket a Kozloduji Atomerőmű viselt, és amelyeket korábban kihagytak a számításokból. A Bizottság 2015 végi adatai ennek ellenére 150 millió euró hiányt mutattak.

–Szlovákiában a finanszírozási hiány 2015. június végén 193 millió euró volt a Bizottság adatai szerint, míg a 2016-os éves munkaprogram tervezete ezt 92 millió euróra tette.

85

A tagállami és a bizottsági adatok közötti ekkora eltérések megkérdőjelezik az alkalmazott számítási módszerek megbízhatóságát és meglapozottságát. Az adatok jelentős módosításai továbbá azt jelzik, hogy a végleges leszerelési tervekben bemutatott becsléseket ellenőrzésünkkor még sem a tagállami szereplők, sem a Bizottság nem ellenőrizte alaposan.

A Bizottság nem értékelte megfelelően a finanszírozási és leszerelési terveket

86

Részben a korábbi jelentésünkben tett ajánlások nyomán a 2014–2020-as finanszírozási időszak jogszabályi kerete bevezetett három „előzetes feltételt”⁴⁴ (lásd: 1. háttérmagyarázat). Ezek előfeltételei a jelenlegi többéves pénzügyi keretből a leszerelés újabb finanszírozására történő kifizetéseknek, és céljuk az uniós források eredményes és hatékony felhasználásának biztosítása.

1. háttérmagyarázat

Előzetes feltételrendszer

A három tagállam 2014. január 1-jéig megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy teljesítse a következő előzetes feltételeket:

1.az Euratom-szerződés nukleáris biztonságra vonatkozó vívmányainak való megfelelés; különös tekintettel a 2009/71/Euratom irányelvnek, valamint a 2011/70/Euratom irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére;

2.olyan finanszírozási terv kidolgozása egy nemzeti kereten belül, amely meghatározza az atomerőműblokkok biztonságos leszerelésének – beleértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését is – teljes költségét, valamint a biztonságos leszereléshez előreláthatóan szükséges finanszírozási forrásokat;

3.az egyes leszerelési tevékenységek, ideértve az ütemtervek és a – leszerelés költségeinek becslése tekintetében nemzetközileg elfogadott előírásokon alapuló – kapcsolódó költségszerkezet szintjére lebontott részletes, átdolgozott leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára.

Forrás: Az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet, illetve az 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet 4. cikke.

87

Mire a Bizottság 2014 októberében meghozta a finanszírozási határozatát a 2014-es éves munkaprogramról, már fel kellett volna mérnie, hogy a tagállamok megtették-e a megfelelő intézkedéseket ezen feltételek teljesítésére⁴⁵. Megállapítottuk azonban, hogy a vonatkozó finanszírozási tervek és a részletes leszerelési tervek, azaz a második és a harmadik előzetes feltétel bizottsági értékelése nem volt megfelelő. A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának 2015. szeptemberi jelentése megerősítette a Számvevőszék értékelését. Megállapítottuk például, hogy jelentősen módosultak az összköltség becslései és a finanszírozási adatok (lásd: 84. bekezdés), és néhány esetben egyes költségekre vagy tevékenységekre nem voltak részletes tervek (lásd például: a személyzeti költségekről szóló 79. bekezdés). Az Energiaügyi Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentésében fenntartás szerepel a Főigazgatóság 2014-es, az előzetes feltételekkel kapcsolatos értékelésének megfelelőségére vonatkozóan⁴⁶.

88

A Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága kidolgozott egy, a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által azonosított hiányosságokat megcélzó cselekvési tervet, és 2016. október végét határozta meg határidőként az előzetes feltételrendszer értékelésének befejezésre. Létfontosságú, hogy a Bizottság elkészítse ezt az értékelést, és hogy alaposan elemezze az egyes tagállamoknak mind a finanszírozási, mind a leszerelési tervét, mivel ezek a dokumentumok képezik a későbbi finanszírozás alapját.

A költségek döntő részét mindhárom tagállamban az uniós költségvetés finanszírozza

89

Mindhárom tagállam hozott létre elkülönített tagállami alapot a radioaktív hulladék biztonságos kezelésére és elhelyezésére, és a nukleáris létesítmények leszerelésére szolgáló saját szakpolitikájuk finanszírozására. Ezekben az alapokban azonban a források még mindig szűkösek, főleg Litvániában.

–Litvániában az először 1995-ben létrehozott Litván Nemzeti Leszereléstámogatási Alap bevétele az atomerőmű hozzájárulásából származott, amíg azt le nem állították 2009 végén. Az Alap jelenleg a felesleges vagyontárgyak eladásából származó bevételre, valamint külső forrásokra és az ezeken keletkező kamatokra számíthat. Korábban felhasználták leszereléssel nem kapcsolatos tevékenységek finanszírozására is, mint például kedvezményes áram- és fűtésdíjakhoz vagy a korábbi alkalmazottaknak nyújtott kiegészítő szociális garanciákhoz. Az Energiaügyi Minisztériumtól kapott becslés szerint 2016. január 1-jén az Alapban 4 millió euró volt⁴⁷.

–1999-ben Bulgária létrehozott egy Nemzeti Radioaktív Hulladék Alapot és egy Nukleáris Létesítmények Leszerelése Alapot. Mindkét alap a Bulgáriában található összes nukleáris létesítményre vonatkozik. Az első alap finanszírozása főként azoknak a hozzájárulásaiból történik, ahol radioaktív hulladék keletkezik, a legnagyobb, 92%-nyi hozzájárulást a Kozloduji Atomerőmű fizeti. Az alap 34,8 millió eurót költött az 1–4. blokkra mint radioaktív hulladékot kezelő létesítményekre, és 2015 végén 61 millió euróval rendelkezett. A második alapot a nukleáris létesítmények üzemeltetőinek hozzájárulásaiból finanszírozzák. A kozloduji 1–4. blokkra a halmozott összeg 156 millió euró volt 2015 végén.

–2010-ben Szlovákia adót vetett ki a végfelhasználói áramfogyasztásra, hogy kompenzálja a „történelmi deficitet”, és azt, hogy az atomerőmű-üzemeltetőktől származó kötelező hozzájárulásból 1995 óta nem képződött elegendő forrás az atomerőmű-leszerelésnek és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének fedezésére. A Bohunice V1 erőmű leszerelésére 2014 végén a nemzeti leszerelési alapban elkülönített összeg 290 millió euró volt.

90

Az összes rendelkezésre álló tagállami forrás, amely elkülönített alapokból és más tagállami forrásokból tevődik össze, nem fogja fedezni a teljes leszerelési költséget (lásd: 67. bekezdés és 8. táblázat). A tagállami források Bulgáriában a becsült költségeknek csak 31%-át, Szlovákiában pedig 38%-át fedeznék, míg Litvániában az uniós atomerőmű-leszerelési program keretében a tagállami források a teljes leszerelési költségnek kevesebb mint 8%-át fedeznék. Mindeddig az uniós költségvetés finanszírozta a hiányt az atomerőművek leszerelését támogató programokon keresztül.

91

Jelenleg nincs olyan jogi előírás, amely kötelezné a tagállamokat a leszereléstámogatás társfinanszírozására, sem a programok, sem az egyes projektek szintjén. Ezzel ellentétben az európai strukturális és beruházási alapok⁴⁸ kötelezik a tagállamokat, hogy a társfinanszírozott programok vagy projektek finanszírozásához – saját forrásaikból – meghatározott részarányban járuljanak hozzá. Korábbi jelentésünkben azt az ajánlást tettük, hogy a Bizottság, ha finanszírozást javasol a 2014–2020-as pénzügyi keretre, vegyen számításba más uniós alapokat is, mint például a strukturális alapokat, valamint vegye figyelembe az alapokból történő folyósítás feltételeit is. A Bizottság ezen ajánlás nyomán folytatta az európai strukturális és beruházási alapok keretében történő enyhítő intézkedések támogatását, de úgy döntött, hogy az elkülönített leszerelési támogatást külön kezeli, úgy, hogy a tényleges leszerelésre az esb-alapok nem használhatók.

92

A társfinanszírozási kötelezettség fontos, mivel az pénzügyileg ösztönzi az uniós források felhasználóit a kedvező értékarányosságra való törekvésre a projektek irányításakor, valamint a programok előrevitelére. Az atomerőművek leszerelését támogató ezen programokra vonatkozó tanácsi rendeletek elismerik a társfinanszírozás fontosságát, és megállapítják, hogy a projektek kizárólagos uniós finanszírozását csak „jól megalapozott kivételes esetekben” lehet engedélyezni⁴⁹. A Bizottság azonban még nem készített egyértelmű iránymutatásokat arról, hogy mi számítana ilyen esetnek. Ezt a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának 2015. szeptemberi jelentése is megerősíti. A Bizottság tehát eddig nem használta ki az alkalmat, hogy ösztönözze és maximalizálja a társfinanszírozást.

A nagy aktivitású hulladékok végleges elhelyezésének költségét is beszámítva a teljes becsült költség kétszeresére nő

93

A végleges leszerelési tervekben a finanszírozási hiányra megadott becslések egyike sem ad teljes képet az erőmű bezárása utáni költségekről, mivel egyik sem tartalmazza a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének költségét.

94

A nemzetközileg elismert „szennyező fizet” elv szerint a tagállam felelőssége annak biztosítása, hogy az üzemeltető szennyezőként teljesítse kötelezettségeit, és elegendő pénzügyi forrást halmozzon fel a leszerelés teljes költségének fedezésére, beleértve a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését is (lásd 20. bekezdés).

95

A radioaktív hulladékokról szóló 2011-es irányelv ezt az elvet tükrözi. Az irányelv előírja a tagállamoknak annak biztosítását, hogy a radioaktív hulladékok és a kiégett nukleáris fűtőelemek kezelésével kapcsolatos összes tevékenységet, beleértve a végleges elhelyezést is, azonosítsák és teljes körűen költségeljék, és hogy megfelelő pénzügyi források álljanak rendelkezésre, amikor szükség lesz rájuk⁵⁰.

96

Továbbá, az atomerőművek leszerelését támogató programok keretében történő finanszírozás egyik előfeltétele (lásd: 86–88. bekezdés), hogy a tagállamok „tagállami keretben készítsenek olyan finanszírozási tervet, amely meghatározza a reaktorblokkok leszerelésének biztonságos elvégzéséhez szükséges összköltséget és a tervezett finanszírozási forrásokat, beleértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését is”⁵¹.

97

Készítettünk egy becslést a végleges elhelyezés költségéről, hogy teljesebb képet adjunk az érintett erőművek leszerelésével járó költségekről.

98

Mint a 10. táblázatban látható, úgy számítottuk, hogy ha a végleges elhelyezéssel kapcsolatos költségeket figyelembe vesszük, akkor a leszerelés becsült összköltsége megkétszereződik, összesen 11,4 milliárd euró lesz a három tagállamra.

10. táblázat

A leszerelés költségeinek becslése beleértve a nagy aktivitású hulladékok és a kiégett fűtőelemek elhelyezésének költségeit is

(millió euró)

| Ignalina, Litvánia | Kozloduj, Bulgária | Bohunice, Szlovákia | Összesen
2015-ös költségbecslés, a nagy aktivitású hulladékok és a kiégett fűtőelemek elhelyezésének költségei nélkül | 3 376 | 1 107 | 1 239 | 5 722
Az e nyolc reaktorból származó nagy aktivitású hulladékok és kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének becsült költségei¹ | 2 610 | 1 590 | 1 466 | 5 666
Becsült költségek, beleértve a nagy aktivitású hulladékok és a kiégett fűtőelemek elhelyezésének költségeit is | 5 986 | 2 697 | 2 705 | 11 388
Tagállami finanszírozás | 262 | 348 | 476 | 1 086
Uniós finanszírozás | 1 553 | 731 | 671 | 2 955
Finanszírozási hiány | 4 171 | 1 618 | 1 558 | 7 347

1Megjegyzés a végleges elhelyezés becsült költségeiről

Ignalina (Litvánia) esetében a 2610 millió eurós becslésünk a tagállami programban megadott és a Bizottság 2016-os indikatív nukleáris programjában idézett adatokon alapszik.

Kozloduj (Bulgária) esetében a bolgár tagállami program nem ad meg számot. 1,59 milliárd eurós becslésünk egy bolgár elhelyezési létesítmény összköltségén alapszik, a bolgár hatóságokkal az ellenőrzés során a finn esetre vonatkozóan folytatott megbeszélések alapján. A 3 milliárd eurót megfeleztük az 1–4. blokk és a még működő 5–6. blokk között. Későbbi blokkokra vagy erőművekre vonatkozó terveket nem vettünk figyelembe, mivel ezek még nem voltak konkrétak.

Bohunice (Szlovákia) esetében 1,46 milliárd eurós becslésünk a szlovák hatóságoktól a szlovákiai végleges elhelyezés költségeire kapott 4,4 milliárd eurós becslésre alapszik, a konzervatívabb forgatókönyv alapján, amely szerint a fennmaradó szlovák atomerőművek üzemi élettartama 60 év. A 4,4 milliárd eurót háromfelé osztottuk, hogy egyenlően megosszuk a költségeket a leszerelés alatt álló két blokk és a jelenleg még működő négy blokk között. A szlovák tagállami programmal ellentétben, nem vettük figyelembe a Mochovcébe tervezett 2 blokkot, mivel azok építése késedelemben van. Ha figyelembe vettük volna, akkor a leszerelés alatt álló blokkokra a 4,4 milliárd euró 16,3%-a jutott volna, azaz 717 millió euró. A Bizottság 2016-os indikatív nukleáris programja 3,7 milliárd eurós adatot idéz, ami feltehetően a kevésbé konzervatív forgatókönyvre utal, ahol az erőmű üzemi élettartama 40 év.

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottságtól, a 2015-ös és 2016-os éves munkaprogramból, és tagállami szereplőktől származó információk alapján.

99

Ha figyelembe vesszük mind a leszerelést, mind a végleges elhelyezést, akkor Litvániára jut az összességében 7,4 milliárd eurós hiány legnagyobb része. Ugyanakkor jókora hiány jelentkezik Bulgáriánál és Szlovákiánál is (lásd: 18. ábra).

18. ábra

Finanszírozási hiány mind a leszerelés, mind a végleges elhelyezés figyelembevételével

Forrás: Európai Számvevőszék, a 10. táblázat alapján.

A jövőbeni költségekkel kapcsolatos kötelezettségek számviteli kezelése a három tagállam egyikében sem megfelelő

100

A nemzetközi számviteli standardok⁵² szerint a jövőben várhatóan felmerülő kötelezettségeket céltartalékként kell meghatározni és feltüntetni annak a szervezetnek a mérlegében, amelyet a fizetési kötelezettség terhel, ha:

–korábbi esemény eredményeként jelenlegi jogi vagy vélelmezett kötelezettség keletkezett⁵³;

–a fizetés valószínű, azaz inkább bekövetkezik, mint nem;

–az összeg megbízhatóan megbecsülhető⁵⁴.

101

Ha ez a három feltétel nem teljesül, akkor a kötelezettség besorolása „függő kötelezettség”, és nem kell szerepelnie a mérlegben, hanem például a kiegészítő mellékletében, kivéve, ha a kifizetés esedékessége távolinak tekinthető, amikor is a közlés nem szükséges⁵⁵.

102

Ennek megfelelően az atomerőmű-leszerelési költségeket és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének költségeit ezért, ha a fizetés valószínű és az összeg megbízhatóan becsülhető, kötelezettségként kell nyilvántartania annak a szervezetnek, amelynek ilyen fizetési kötelezettsége lesz. A költségbecslések alapulhatnak például egy atomerőmű-leszerelési terven. A pontos számviteli eljárás a jogi helyzettől függ a fizetési kötelezettséget illetően, illetve a tagállam vagy a szervezet által alkalmazott számviteli módszerektől⁵⁶.

103

Megkértük a tagállamok illetékes hatóságait, hogy adjanak információkat arról, hogyan könyvelik a leszereléssel és a kiégett nukleáris fűtőelemek végleges elhelyezésével kapcsolatos költségkötelezettségeket.

104

Mint a 11. táblázatban látható, a számviteli eljárás különböző a három tagállamban, és függ attól, hogy a költségek az atomerőmű-leszereléshez vagy a végleges elhelyezéshez kapcsolódnak-e. Litvániában a mérlegekben nem jelenik meg céltartalékként atomerőmű-leszerelési költség, és csupán kisebb összegű függő kötelezettséget tartanak nyilván. Bulgáriában a Kozloduji Atomerőmű könyvelésében nem szerepelnek leszerelési költségek, és a szlovákiai Bohunicei Atomerőműnél ilyenek csak részben szerepelnek.

105

A végleges elhelyezés költségeit tekintve Litvánia és Bulgária illetékes szervezetei nem képeztek céltartalékot az ilyen költségekre a mérlegben, és nem szerepeltettek ilyen információkat a beszámoló kiegészítő mellékletében sem. Az illetékes szervezetek csak Szlovákiában tüntettek fel céltartalékot a végleges elhelyezés költségeire, a Nemzeti Nukleáris Alap egyik alszámláján.

11. táblázat

Az atomerőmű-leszerelésre és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésére vonatkozó kötelezettségek számviteli kezelése

Az atomerőművek beszámolója (a kiégett nukleáris fűtőelemek végleges elhelyezése nélkül)
Az alap/a minisztérium/a kormányzat számlája
(a kiégett nukleáris fűtőelemek végleges elhelyezésével együtt)

Ignalina, Litvánia
Nincs céltartalék.
A kiegészítő mellékletben ismertetik, hogy nincs megbízható becslés a bontásra. Ezért nincs megadva függő kötelezettség.
Nincs céltartalék.
Az atomerőmű-leszereléssel kapcsolatos kisebb függő kötelezettség (13 millió euró) van feltüntetve a mérlegen kívül, ez az erőmű korábbi alkalmazottjainak nyújtott kiegészítő szociális garanciákat érinti.

Kozloduj, Bulgária
Nem képeztek céltartalékot a leszerelésre, sem a kiégett fűtőelemek tárolási és kezelési költségeire. A 2014-es beszámolóról ezért a független könyvvizsgáló korlátozott véleményt adott.
A Nemzeti Leszerelési Alap és a Radioaktív Hulladékok Alap bevételei és kiadásai az Energiaügyi Minisztérium éves költségvetési számláin jelennek meg. A felhalmozott pénzügyi források felhasználatlan részét, ideértve a korábbi évekből származó forrásokat is, a mérlegen kívül mutatják be.

Bohunice, Szlovákia
Részben van céltartalék, de nincs elkülönítve Bohunice V1-re.
Előzetes információ a Nemzeti Nukleáris Alap egyik alszámláján megjelenő végleges elhelyezésről.

Forrás: Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.

106

Az, hogy a jövőbeni költségek nincsenek módszeresen szerepeltetve céltartalékként, illetve nem jelennek meg a beszámolók kiegészítő mellékletében, korlátozza az átláthatóságot, és akadályozza az illetékes hatóságokat abban, hogy megfelelően meg tudják tervezni, miként lesznek kifizetve a jövőbeni leszerelési és elhelyezési költségek.

26SEC(2011) 1387 végleges, 2011. november 24.: „Bizottsági munkadokumentum, Hatásvizsgálat – A bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő dokumentum”.

27Az Ignalinai Atomerőmű által rendelkezésre bocsátott információk szerint az 1. blokk esetében 2007-ben valósult meg a „visszafordíthatatlan leállítás” státusza, amikor üzemeltetési engedélyét megváltoztatták és elfogadták a leszerelés végrehajtásának feltételeit. 2014. június 16-án hatályon kívül helyezték azt a törvényt, amely mindaddig megtiltotta az 1. blokk üzemeltetésének visszafordíthatatlan leállítását, ameddig nem biztosítják az adott szakasz, illetve a létesítmény leszerelésére vonatkozó munkálatok finanszírozását. A 2. blokk engedélyét 2012-ben és 2014-ben módosították. A bolgár parlament 2015. február 6-án tartott plenáris ülésén a bolgár energiaügyi miniszter kijelentette, hogy a négy blokk leszerelése visszafordíthatatlan. A szlovák hatóságok úgy tekintik, hogy a leszerelési engedély kibocsátása a „visszafordíthatatlan leállítás” státuszának elérését jelenti.

28NAÜ, „Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation” (Radioaktív hulladék elhelyezéséhez szükséges multinacionális tárolók kifejlesztése: Infrastrukturális keretek és együttműködési alternatívák), 2004. október. NAÜ, A kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezmény.

29NAÜ, „Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation” (Radioaktív hulladék elhelyezéséhez szükséges multinacionális tárolók kifejlesztése: Infrastrukturális keretek és együttműködési alternatívák), 2004. október. NAÜ, A kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezmény.

30NAÜ, „Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation” (Radioaktív hulladék elhelyezéséhez szükséges multinacionális tárolók kifejlesztése: Infrastrukturális keretek és együttműködési alternatívák), 2004. október, 5. o.

31Lásd: a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv 33. preambulumbekezdése. A behozatali és kiviteli feltételekről lásd: a radioaktív hulladékokról szóló uniós irányelv 4. cikkének (4) bekezdése és a Tanács 2006. november 20-i 2006/117/Euratom irányelve a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről (HL L 337., 2006.12.5., 21. o.).

32Lásd: a litvániai 1999. május 20-i VIII-1190 törvény radioaktív hulladékok kezeléséről.

33Lásd: az atomenergia biztonságos használatáról szóló, legutóbb 2014. november 28-án módosított bulgáriai törvény 17. cikke.

34Lásd: az atomenergia békés felhasználásáról szóló szlovákiai 541/2004 törvény, és annak a radioaktív hulladék behozatalára vonatkozó 21. cikke.

35„A Bizottság közleménye a nukleáris indikatív programról az Euratom-szerződés 40. cikke értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság általi véleményezésre” című dokumentumot kísérő bizottsági munkadokumentum, SWD(2016) 102 final, 2016. április 4., 30. o.

36http://www.developpement-durable.gouv.fr/Calendrier-du-projet.html-+.

37Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/Reversibilität, Papier der Vorsitzenden unter Einbeziehung von Kommentaren weiterer Mitglieder der AG 3, online: www.endlagerbericht.de, letöltés dátuma: 2016. április 11., 4. o.

38A 2011/70/Euratom tanácsi irányelv 14. cikkének (1) bekezdése.

39E 18 projekt a leszerelési feladatokra összesen 587 millió euró összegű uniós hozzájárulásban részesült, ez a 2001 óta a szerződésbe foglalt uniós támogatás kb. 37%-ának felel meg (a kockázatcsökkentő intézkedéseken kívül).

40A képzett mérnöki kapacitás hiányát „Putting into perspective the supply of and demand for nuclear experts by 2020 within the EU-27 Nuclear Energy Sector” (A nukleáris szakértőkből rendelkezésre álló kínálat és az irántuk való kereslet kilátásai 2020-ig az EU-27 országainak atomenergia-ágazatában) című, 2012-ben készült jelentésében az Európai Bizottság is megjegyezte.

41A módszertant közösen dolgozta ki az Európai Bizottság, az IAEA és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet azzal a céllal, hogy javítsák az atomerőmű-leszerelési tevékenységek költségelésének harmonizációját.

42A 4. jegyzőkönyv (HL L 236., 2003.9.23.) 3. cikke a litván Ignalinai Atomerőműről: „Az Ignalinai Atomerőmű leszerelése (…) hosszú távú művelet, és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelent, amely nem áll arányban az ország méretével és gazdasági erejével” és „az Unió, a Litvániával való szolidaritás jegyében, megfelelő kiegészítő közösségi segítséget nyújt a leszerelési munkákhoz 2006 után”. A jegyzőkönyvben az is szerepel, hogy „a következő pénzügyi tervek időszakára a bővített Ignalina Program keretében az átlagos előirányzatoknak összességükben megfelelőeknek kell lenniük”.

43SEC(2011) 1387 végleges, 2011. november 24.: Bizottsági munkadokumentum, Hatásvizsgálat – A bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő dokumentum.

44Lásd: COM(2011) 783 végleges; 1368/2013/Euratom és 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet; C(2014) 5449 bizottsági végrehajtási határozat.

45Lásd: Az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet, illetve az 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet 4. cikke.

46Az Energiaügyi Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentése, ref. Ares(2016)1667891, 2016.4.8.

47SWD(2016) 102 final, 38. o. Nem említi ezt az Alapot, de megad egy 0,5 milliárd eurós számot, mint összes rendelkezésre álló forrást. Nem világos, hogy ez a szám mire vonatkozik.

48Az európai strukturális és beruházási alapok közé tartozik többek között az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az Európai Szociális Alap. 2014 előtt ezeket együttesen strukturális alapoknak hívták.

49Az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet (17) preambulumbekezdése és az 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet (15) preambulumbekezdése.

50Lásd: különösen a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv 12. cikke.

51Lásd: az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet, illetve az 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet 4. cikke.

52IAS 37: „Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések” és IPSAS 19. Az atomerőmű-leszerelésre nincs külön nemzetközi számviteli standard. Arra létezik standard, hogy a számlák európai rendszerében (ESA) a leszerelési költségekkel kapcsolatos statisztikai adatokat hogyan kell kiszámítani, ez azonban nem írja elő, hogy a jövőbeni költségekre vonatkozóan kötelezettségeket kellene rögzíteni.

53Az IAS 37.10 szerint kötelezettséget keletkeztető esemény az olyan esemény, amely jogi vagy vélelmezett kötelezettséget hoz létre (például egy atomerőmű építése kötelezettséget hoz létre az atomerőmű leszerelésére), és amely ezért azt eredményezi, hogy a szervezetnek nincs más reális lehetősége, mint a kötelezettség rendezése.

54Az IAS 37.40 szerint az egyszeri eseményekre elkülönített céltartaléknak (átszervezés, környezeti rehabilitáció, peres ügy rendezése) meg kell felelnie a legvalószínűbb összegnek.

55Az IAS 37 szerint a közlés nem kötelező, ha a fizetés esedékessége távoli.

56Egyes szervezetek kötelesek a nemzetközi számviteli standardokat alkalmazni, mások azonban használhatják a nemzeti szintű számviteli standardokat.

Következtetések és ajánlások

107

A kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó uniós finanszírozási programok nem hoztak létre megfelelő ösztönzőket az időben történő, költséghatékony leszereléshez. A témához kapcsolódó előző jelentésünk közzététele, 2011 óta történt némi előrelépés az ignalinai (Litvánia), kozloduji (Bulgária) és bohunicei (Szlovákia) atomerőművek leszerelése terén. Az erőművek nem ellenőrzött területein egyes fő elemeket lebontottak. Majdnem mindegyik, az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos fő projektnél azonban késedelmek jelentkeztek, és az ellenőrzött területeken elvégzendő munkával kapcsolatban még mindhárom tagállam jelentős kihívások előtt áll. A tagállami hatóságok állítása szerint az erőműveket visszafordíthatatlanul leállították, a Bizottság által a visszafordíthatatlan leállítás értékeléséhez alkalmazott várt outputokból azonban még nem mindegyik teljesült. Legutóbbi ellenőrzésünk óta a finanszírozási hiány Litvániában tovább nőtt, jelenleg eléri az 1,6 milliárd eurót. A három erőmű leszerelésének becsült költsége együttesen legalább 5,7 milliárd eurót fog kitenni, a végleges ártalmatlanítás költségét is tekintetbe véve pedig az összeg 11,4 milliárd euró.

2011 óta történt némi előrelépés a leszerelés terén, de még jelentős kihívások előtt állunk

108

2011 óta mindhárom tagállamban történt előrehaladás a nem ellenőrzött területeken egyes fő elemek lebontása terén és – Litvánia kivételével – az ellenőrzött területeken a munkálatok megkezdéséhez szükségek engedélyek beszerzése terén is. Litvániának még be kell szereznie ez utóbbi engedélyt, amelyre a jelenlegi tervek szerint 2022 után, az eredeti tervnél 10 évvel később kerül majd sor (lásd: 40. és 42. bekezdés).

109

Mindhárom nemzeti hatóság kijelentette: az elért előrelépések alapján elmondható, hogy jelenleg a leállítás ténylegesen visszafordíthatatlan. Azonban egyik erőmű esetében sem teljesült valamennyi, a Bizottság által a visszafordíthatatlan leállítás értékeléséhez alkalmazott várt output. A reaktor magjának/primer körének lebontását még nem tervezték meg teljes mértékben, és a reaktorépületben mindeddig csak kisebb munkálatokat végeztek. Ez azt jelenti, hogy az ellenőrzött területeken, többek között a reaktorépületben elvégzendő munkákkal kapcsolatban még mindhárom tagállam jelentős kihívások előtt áll (lásd: 38–42. bekezdés).

110

A tagállamok előrelépéseket tettek a hulladékkezelési infrastruktúrák létrehozása terén, azonban a 2011–2015-ös időszakban számos jelentős infrastrukturális projekt késedelmet szenvedett. Litvániában merültek fel a legnagyobb késedelmek, itt 2011 óta a leszerelés végső határidejét további kilenc évvel, 2038-ig meghosszabbították (lásd: 59–63. bekezdés).

111

Továbbra is mindhárom tagállamban vannak kihívások, többek között a külső szakértőktől való függést (lásd: 69. bekezdés) és a vezető technikai megoldások kezelését (lásd: 67–68. bekezdés) illetően. Kockázatot jelent továbbá, hogy az Unióban, különösen Litvániában, hiány tapasztalható a képzett és tapasztalt mérnökökből (lásd: 70. bekezdés).

1. ajánlás. A leszerelés folytatásának biztosítása

A három érintett tagállam:

a)fejlessze tovább projektirányítási gyakorlatait annak érdekében, hogy a terveknek megfelelően álljanak rendelkezésre a szükséges hulladék- és kiégettfűtőelem-kezelési infrastruktúrák;

b)tegyen lépéseket saját műszaki kapacitás létrehozása érdekében, hogy kiegyensúlyozottabb legyen a belső és a külső szakértők igénybevétele;

c)találjon jobb megoldásokat a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás cseréjére egyrészt egymás között, másrészt az Unión belüli és azon túli szélesebb nukleáris leszerelési közösségen belül. A Bizottságnak ezt költséghatékony módon kell megkönnyítenie.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.

112

Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programokból finanszírozott projektek csak a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolására, végleges tárolásukra nem vonatkoznak. A kiégett fűtőelemek végleges tárolására alkalmas létesítmények kifejlesztése több évtizedig is eltarthat, és jelentős pénzügyi kötelezettségeket vonhat maga után. Ez azonban nehézséget jelenthet azon országok számára, amelyek csak kis mennyiségű radioaktív hulladékot termelnek, korlátozott finanszírozási forrásokkal rendelkeznek, vagy nem adottak számukra megfelelő geológiai feltételek. A három tagállamban a nagy aktivitású hulladék és a kiégett fűtőelemek lehetséges végleges – tagállami vagy regionális szintű – elhelyezési megoldásaival kapcsolatos megbeszélések még mindig csak tervezési szinten vannak (lásd: 48–58. bekezdés). A Bizottságnak az e területre vonatkozó tagállami tervekről jelentést kell készítenie, azonban ezt mindeddig nem tette meg (lásd: 53. bekezdés).

2. ajánlás. A kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének megoldásai

a)A Bizottság – valamennyi érintett tagállammal együtt – vizsgálja meg a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladékok elhelyezésének különböző lehetőségeit, figyelembe véve a regionális és más, az Unió területén szóba jöhető megoldásokat, és kellően tekintetbe véve a biztonság és a védelem kérdését, valamint az alternatívák költséghatékonyságát is. A Bizottság a radioaktív hulladékokról szóló irányelv végrehajtására vonatkozó, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készített első jelentésében tekintse át ezt a kérdést is.

Ajánlott megvalósítási határidő: Azonnali kezdés; jelentés közzététele: legkésőbb 2017 közepén.

b)A három tagállam egymással párhuzamosan hajtsa végre végleges elhelyezésre vonatkozó tervét annak érdekében, hogy a radioaktív hulladékokról szóló irányelvnek megfelelően teljesebb költségbecslést és finanszírozási tervet készíthessenek a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék elhelyezését illetően.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. közepe.

A leszerelés becsült költsége legalább 5,7 milliárd euró lesz, a végleges ártalmatlanítás költségét is tekintetbe véve pedig ennek a kétszerese

113

A leszerelés teljes becsült költsége a három program esetében együttesen 40%-kal, 4,1 milliárd euróról 5,7 milliárd euróra nőtt 2010 és 2015 között (lásd: 73–74. bekezdés). Ha a végleges elhelyezéssel kapcsolatos költségeket figyelembe vesszük, akkor a leszerelés becsült összköltsége megkétszereződik, és eléri a 11,4 milliárd eurót (lásd: 93–99. bekezdés).

114

A rendelkezésre álló 4,0 milliárd eurós tagállami és uniós finanszírozás azonban nem fedezi a becsült, a végleges ártalmatlanítás költsége nélküli 5,7 milliárd eurós összköltséget. Ez 1,7 milliárd euró finanszírozási hiányt jelent a leszerelés befejeztéig. E finanszírozási hiány 93%-a Litvániánál merül fel, ahol a hiány 1,6 milliárd euró (lásd: 73–85. bekezdés). Bulgária 28 millió euróra, Szlovákia pedig 92 millió euróra becsüli jelenleg a finanszírozási hiányt (lásd: 84. bekezdés).

115

A nemzetközileg elismert „szennyező fizet” elv szerint a tagállam felelőssége annak biztosítása, hogy az üzemeltető szennyezőként teljesítse kötelezettségeit, és elegendő pénzügyi forrást halmozzon fel a leszerelés teljes költségének fedezésére, beleértve a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését is (lásd: 20. és 93. bekezdés). A három erőművet állami vállalatok üzemeltetik. Mindhárom tagállam hozott létre elkülönített tagállami alapot a radioaktív hulladék biztonságos kezelésére és elhelyezésére, és a nukleáris létesítmények leszerelésére szolgáló saját szakpolitikájuk finanszírozására. Mindeddig azonban a három nukleáris program keretében csak kismértékben használtak tagállami forrásokat, és az ilyen források – különösen Litvánia esetében – továbbra is korlátozottak (lásd: 89–92. bekezdés).

116

A projektek tagállami forrásokból történő társfinanszírozása tehát csak ritka kivételnek, nem pedig a szokásos eljárásnak számított. Noha más uniós alapoktól eltérően ezekben a programokban nincs jogi kötelezettség a projektek társfinanszírozására, a vonatkozó jogszabályok megállapítják, hogy a projektek kizárólagos uniós finanszírozását csak „jól megalapozott kivételes esetekben” lehet engedélyezni⁵⁷. A Bizottság arról azonban még nem készített egyértelmű iránymutatásokat, hogy mi számítana ilyen esetnek. Ha így lett volna, eredményesebben jöhettek volna létre azok a megfelelő ösztönzők, amelyek révén a leszerelésbe nagyobb mértékű tagállami társfinanszírozás lett volna bevonható (lásd: 92. bekezdés).

117

Annak biztosításáért, hogy a leszereléshez és a végleges elhelyezéshez megfelelő pénzügyi források álljanak rendelkezésre, a három tagállam viseli a végső felelősséget (lásd: 20. és 95. bekezdés). A Bizottság 2011-es hatásvizsgálatában a tagállamok igényeinek felmérése a 2020 utáni időszakra nem számol az uniós pénzügyi támogatás meghosszabbításával (lásd: 10. bekezdés). Ezzel kapcsolatban a litván képviselők különösen felhívták a figyelmünket a litván csatlakozási szerződés jegyzőkönyveire (lásd: 83. bekezdés és 42. lábjegyzet).

3. ajánlás. A „szennyező fizet” elv betartása annak révén, hogy a 2014–2020-as időszakban és azt követően nő a tagállami finanszírozás mértéke

A három tagállam legyen tisztában azzal, milyen szerepük van a „szennyező fizet” elv betartásának biztosításában, és legyen kész a leszerelési költségek, valamint a végleges elhelyezési költségek tagállami forrásokból történő fedezésére, mind a jelenlegi finanszírozási időszakban, mind azután.

Ajánlott megvalósítási határidő: A tagállami társfinanszírozás mértékének növelése a 2017-es éves munkaprogramoktól kezdve.

4. ajánlás. A 2014–2020-as időszakban növekedjék a tagállami társfinanszírozás mértéke.

A Bizottság a 2014–2020-as finanszírozási időszakra nézve törekedjék a tagállami társfinanszírozás mértékének növelésére. Egyértelműen – például bizottsági határozatban – határozza meg azokat a „kellően megalapozott kivételes” feltételeket, amelyek mellett adott projektek az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében teljes mértékben finanszírozhatók uniós forrásból.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. december.

5. ajánlás. Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában a kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó finanszírozási programokat 2020 után állítsák le.

Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában a kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó finanszírozási programokat 2020 után le kell állítani. Amennyiben a háromból egy vagy több országban egyértelműen megállapításra kerül, hogy 2020 után is szükség van az uniós forrásokra, a Bizottság által javasolt és a jogalkotó által is jóváhagyott jövőbeni uniós finanszírozáshoz rendeljenek megfelelő ösztönzőket a leszerelés folytatásához, többek között kössék határidőhöz és állapítsanak meg megfelelő szintű tagállami társfinanszírozást. Ennek egyik módja lehet az európai strukturális és beruházási alapokhoz való hozzáférés kibővítésének megfontolása és ennek révén a nukleáris leszerelési tevékenységek fedezésének – a feltételek betartása melletti – lehetővé tétele.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége (szükség esetén).

118

Mindhárom erőműben csökkent a személyzet létszáma. Ignalinában (Litvánia) azonban, ahol a két reaktormagnak csak az egyikéből távolították el a fűtőelemeket, és amely még üzemelési engedéllyel rendelkezik, a létszám – és ebből következően az Unió által finanszírozott költségek mértéke – jelentős maradt. A személyzet harmada továbbra is az erőműbiztonság területén dolgozik. Tekintve a társfinanszírozás hiányát és a leszereléssel járó helyi gazdasági és társadalmi kihívásokat Ignalinában (Litvánia), fennáll az a kockázat, hogy a létszám meghaladja a leszerelési programban igényeltet, és hogy az Unió által a leszerelésre szánt finanszírozást ilyen munkahelyek támogatására használják (lásd: 80–81. bekezdés).

6. ajánlás. Uniós finanszírozás nyújtása kizárólag a leszerelésre vonatkozó költségekre

A Bizottság az atomerőművek leszerelését támogató programok keretében csak a teljes munkaidőben a leszerelési tevékenységeken dolgozó személyzettel kapcsolatos költségeket fedező uniós finanszírozást engedélyezze.

Ajánlott megvalósítási határidő: A 2011-es éves munkaprogramoktól kezdve és az után.

119

A Bizottság nem végzett megfelelő értékelést arról, hogy a finanszírozási és leszerelési tervekben teljesülnek-e az előzetes feltételek (86–88. bekezdés).

7. ajánlás. A bizottsági felügyelet javítása

A Bizottság zárja le az előzetes feltételek teljesülésére irányuló értékelését.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2016. október vége.

120

A nukleáris leszerelést és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését érintő jövőbeni költségekkel kapcsolatos kötelezettségek és függő kötelezettségek számviteli nyilvántartása a három tagállamban különbözőképpen történik. Az, hogy a jövőben felmerülő költségek nincsenek módszeresen szerepeltetve céltartalékként, illetve nem jelennek meg a beszámolók kiegészítő mellékletében, korlátozza az átláthatóságot, és akadályozza az illetékes hatóságokat abban, hogy megfelelően meg tudják tervezni, miként lesznek kifizetve a jövőbeni leszerelési és elhelyezési költségek (lásd: 100–103. bekezdés).

8. ajánlás. Számviteli kérdések

A Bizottság valamennyi érintett tagállammal működjék együtt annak érdekében, hogy a nukleáris leszerelést és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését érintő jövőbeni költségeket megfelelően és átláthatóan, a vonatkozó számviteli standardokkal összhangban vegyék számviteli nyilvántartásba.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 december vége.

A jelentést 2016. július 14-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

57Az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet 17. preambulumbekezdése és az 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet 15. preambulumbekezdése.

Mellékletek

I. melléklet

Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében leszerelésre kerülő atomreaktorok

| TWh | Kereskedelmi célú üzemeltetés | A leszerelés befejezésének tervezett dátuma
Kezdete | Leállítás | Évek száma | 30 éves élettartamhoz viszonyított arány (%) | A Szám-vevőszék 2011-es jelentése szerint | 2015. decemberben
Litvánia | Ignalina 1 | 86 | 1985. május | 2004. december | 20 | 65 | 2029 | 2038
Ignalina 2 | 155 | 1987. december | 2009. december | 22 | 73
Bulgária | Kozloduj 1 | 61 | 1974. október | 2002. december | 28 | 94 | 2035 | 2030
Kozloduj 2 | 63 | 1975. november | 2002. december | 27 | 90
Kozloduj 3 | 63 | 1981. január | 2006. december | 26 | 86
Kozloduj 4 | 61 | 1982. június | 2006. december | 25 | 82
Szlovákia | Bohunice-V1, 1. reaktor | 72 | 1980. április | 2006. december | 27 | 89 | 2025 | 2025
Bohunice-V1, 2. reaktor | 77 | 1981. január | 2008. december | 28 | 93

Forrás: NAÜ, PRIS-adatbázis.

II. melléklet

Az atomerőművek leszerelését támogató programok jogalapjának áttekintése

Ignalina, Litvánia
Kozloduj, Bulgária
Bohunice, Szlovákia

Előcsatlakozás
A Tanács 1989. december 18-i 3906/1989/EGK rendelete
A Tanács 1999. június 21-i 1266/1999/EK rendelete (PHARE-program)

Csatlakozási szerződések
A Litván Köztársaság csatlakozási okmányához csatolt, a litvániai Ignalinai Atomerőműről szóló 4. Jegyzőkönyv, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításai (HL L 236., 2003.9.23., 944–945. o.)
A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről szóló okmány (HL L 157., 2005.6.21., 203. o.)
A Szlovák Köztársaság csatlakozási okmányához csatolt 9. Jegyzőkönyv, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításai (Bohunice V1 Atomerőmű) (HL L 236., 2003.9.23., 954. o.)

Csatlakozás után
A Tanács 2006. december 21-i 1990/2006/EK rendelete a litvániai Ignalina Atomerőműről szóló 4. Jegyzőkönyv végrehajtásáról
A Tanács 2010. július 13-i 647/2010/Euratom rendelete
A Tanács 2007. május 14-i 549/2007/Euratom rendelete a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt, a szlovákiai Bohunicei V1 Atomerőmű 1. és 2. blokkjáról szóló 9. jegyzőkönyv végrehajtásáról

A Tanács 2013. december 13-i 1369/2013/Euratom rendelete a litvániai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról, valamint az 1990/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
A Tanács 2013. december 13-i 1368/2013/Euratom rendelete a bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról, valamint az 549/2007/Euratom és 647/2010/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről

III. melléklet

Atomerőművek a tagállamokban és ezek állapota 2015. december 31-én

Megjegyzés: A litvániai Ignalinai Atomerőmű két reaktorblokkjára még mindig érvényben van az üzemeltetési engedély (lásd: 40. bekezdés).

Forrás: Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség reaktorokra vonatkozó információs rendszerének adatbázisa (PRIS) alapján.

IV. melléklet

Az atomerőművek leszerelését támogató programok szereplőinek áttekintése

Atomerőművek leszerelését támogató programok, két litvániai végrehajtó szerv

Atomerőművek leszerelését támogató programok, egy bulgáriai és egy szlovákiai végrehajtó szerv

V. melléklet

Az ellenőrzés keretében vizsgált uniós finanszírozású projektek

Ignalina, Litvánia

Projekt
A Számvevőszék értékelése

1. Átmeneti tároló kiégett fűtőelemkötegekhez

Eredeti költségvetés: 165 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 206 millió euró
Eredeti határidő: 2008. augusztus
Legutóbbi határidő: 2017. október
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Amíg az összes kiégett fűtőelemet el nem helyezik a tárolókonténerekben, a jelentős késedelmek nagy hatással lesznek mind a nukleáris biztonságra, mind az erőmű működési költségeire.

2015 decemberében
A tároló megépítését további 6 évvel elhalasztották, a 2005-ös végleges leszerelési tervhez képest így már 10 év késedelemről van szó. A létesítmény további, a B1 projektre vonatkozó fenntartási költségei meghaladták a 61 millió eurót.

2. A szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmények

Eredeti költségvetés: 120 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 184 millió euró
Eredeti határidő: 2009. november
Legutóbbi határidő: 2018. november
A Számvevőszék 2011-es jelentése
A nagymértékű késedelmek kritikus jelentőségűvé váltak, mivel szükség van a bontási és szennyezésmentesítési projektek végrehajtását lehetővé tevő hulladékkezelési utak kijelölésére. Valószínűleg további finanszírozásra lesz szükség az IIDSF-ből.

2015 decemberében
A projekt 9 éves késedelmet szenvedett, ebből 5 év a 2011–2014-es időszakban halmozódott fel. Az Ignalinai Atomerőmű és a litván Energiaügyi Minisztérium 55 millió euró összegű kompenzációs kifizetés folyósításával rendezte a vállalkozóval fennálló kereskedelmi jogvitákat, és további 17,9 millió eurót különített el a várható kockázatokra.

3. A bontási és szennyezésmentesítési tevékenységekkel kapcsolatos mérnöki feladatok, tervezés és engedélyeztetés

A projekt eredeti költségvetése: 8 millió euró
A projektre jelenleg nem állítottak össze sem költségvetést, sem ütemezést.
A Számvevőszék 2011-es jelentése
A projekttevékenységek kiszervezését nem alapozták sem a szükséges technikai források helyszíni elérhetőségének, sem ezen opció költséghatékonyságának megfelelő értékelésére.

2015 decemberében
A dokumentumok a vállalkozó forrásainak túlbecslése, valamint a dokumentumoknak az erőmű és a szabályozó hatóságok általi jóváhagyásához szükséges idő miatt 30 hónapos késéssel készültek el. Hároméves késés történt amiatt, hogy az eszközbeszerzési projekteket az IIDSF-től a CPMA-csatornához helyezték át.

4. Szakmai és irányítási támogatás a projektet irányító egység részére

Eredeti költségvetés: 45 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 54 millió euró
A Számvevőszék 2011-es jelentése
A projektet irányító egység által igénybe vett tanácsadó jelentősen hozzájárult az előrehaladáshoz, azonban az irányítási és igazgatási költségek magasak, és az erőmű szervezeti struktúráját tekintve nem volt megfelelő fejlesztés.

2015 decemberében
A projektet irányító egység tanácsadói személyzete 2010 óta csökkent. Jelenleg jobban részt vesznek a leszerelési tevékenységekben, irányításukkal valósultak meg a fő infrastrukturális projektek, és támogatták az erőmű személyzetének továbbképzését. A tanácsadói tevékenységek nagy része továbbra is az általános projektirányításból és a beszerzési tevékenységekből, nem pedig a nukleáris leszerelési feladatokból áll.

5. Az Ignalinai Atomerőmű személyzetével kapcsolatosan közvetlen támogatást nyújtó projektek, külső beszerzések

Költségvetés: 198 millió euró
Határidő: folyamatban lévő éves projekt
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem vizsgálta.

2015 decemberében
A személyzettel kapcsolatos problémák többek között a következők voltak: a személyzeti létszám indokolásával kapcsolatos nehézségek, és a vezetői számvitel, illetve az egyes feladatokhoz rendelt személyzeti költségek nem egyértelmű jellege. Az Ignalinai Atomerőmű új számítási modellt vezetett be személyzetére vonatkozóan, költségstruktúrát dolgozott ki a munkálatokra és bevezette a szerzett érték menedzsmentet. A személyzeti létszám indokolása és a kiszervezési stratégia végrehajtása terén azonban csak korlátozott előrelépés mutatkozott.

6. A reaktor elbontására vonatkozó tanulmány

Eredeti költségvetés: 5 millió euró
(csak megvalósíthatósági tanulmány)

Legutóbbi költségvetés: 70 millió euró
(tervezés és műszaki tervezés)
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem vizsgálta.

2015 decemberében
A reaktor elbontására vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány elkészítése 2009-ben kezdődött az IIDSF keretében, 2010-ben azonban ezt törölték, és a tanulmány készítésével kapcsolatos feladat a CPMA-hoz került. Az új, a CPMA irányításával végrehajtott projekt azóta késedelmet szenvedett. Az ilyen típusú reaktorok elbontásával kapcsolatos tapasztalathiány tovább hátráltathatja az előrelépést. Ezért továbbra is bizonytalan, hogy a reaktor elbontásával kapcsolatos 2038-as határidő tartható-e.

Kozloduj, Bulgária

Projekt
A Számvevőszék értékelése

7. A projektet irányító egység, tanácsadói szolgáltatások (általános)

2006–2013-as időszak
Eredeti költségvetés: 8 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 45 millió euró
Eredeti határidő: 2006. december
Legutóbbi határidő: 2013. július
2014–2016-os időszak
Eredeti költségvetés: 14 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 32 millió euró
Eredeti határidő: 2016. január
Legutóbbi határidő: 2019. január
A Számvevőszék 2011-es jelentése
A tanácsadó segítségével módosult a leszerelési stratégia, azonban a projektek késedelme, a költségbecslések, a szükséges leszerelési munkálatok azonosítása, valamint a hulladékleltár problémákat okozott. A tanácsadó inkább az irányítási, mintsem a leszerelési kérdésekre összpontosított.

2015 decemberében
2013-ban a programirányítási egység lett az az egyedüli szervezet, amely mind a leszerelésnek, mind az országos szintű, elhelyezésre szolgáló létesítmény megépítésének az irányításáért felelős. A tanácsadó jelenleg része a szervezeti struktúrának, amelyben a döntéshozatalért a SERAW felel. A tanácsadókat egyre nagyobb mértékben vonják be a munkálatokba, és semmi nem utal arra, hogy részvételüket fokozatosan megszüntetnék.

8. A kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójának megtervezése és megépítése

Eredeti költségvetés: 49 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 73 millió euró
Eredeti határidő: 2008. december
Legutóbbi határidő: 2013. március
A Számvevőszék 2011-es jelentése
A létesítmény elkészülte 2,5 évet csúszik. Az eredeti követelmények felülvizsgálata költségnövekedést és a szerződés költségszintjének módosulását eredményezte, ami a költségvetés 19%-os túllépéséhez vezetett.

2015 decemberében
A projektet két szakaszra bontották: a létesítmény megépítésének és a fűtőelemkötegek 34 tárolókonténerben történő tárolásának; illetve a létesítmény 72 tárolókonténerre történő kibővítésének szakaszára. A tervezett tárolókapacitás nem lesz teljesen kihasználva az 1–4. blokkok kiégett fűtőelemeinek tárolásához. Ahhoz, hogy a létesítményt más anyagok tárolására is lehessen használni, a szabályozó hatóság jóváhagyására lenne szükség.

9. A szilárd hulladék kezelését és volumenének csökkenését lehetővé tevő plazmaolvasztó berendezés

Eredeti költségvetés: 21 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 21 millió euró
Eredeti határidő: 2013. március
Legutóbbi határidő: 2017. június
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Az új technológiát anélkül választották ki, hogy eredményességét kimutatták és a költségeket megfelelően figyelembe vették volna. Fennáll a költségek túllépésének a veszélye.

2015 decemberében
A szabályozási követelmények megváltozása miatt szükségessé vált a tervek módosítása. A létesítmény megépítése elsősorban a környezeti hatástanulmánnyal kapcsolatos fellebbezés, valamint számos kereskedelmi és adminisztratív probléma – többek között az atomkárokért való kártalanítási megállapodás hiánya – miatt késedelmes. A létesítményt még nem tesztelték, így a rendszer működése még nincs bizonyítva. A létesítmény elkészültét jelenleg 2017 júniusára tervezik.

10. Az emberi erőforrások hatékony felhasználásának előmozdítása

2009-ig tartó időszak
Eredeti költségvetés: 20 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 84 millió euró
Eredeti határidő: 2009. szeptember
Legutóbbi határidő: 2014. március
2015-ig tartó időszak
Eredeti költségvetés: 35 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 46 millió euró
Eredeti határidő: 2015. december
Legutóbbi határidő: 2017. december
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem történtek olyan szervezeti változások, amelyek alapján egyértelműen különválasztható lenne az a személyzet, amely az üzemeltetés, illetve a leszerelés szervezeti struktúrája közötti átmeneten dolgozik. A leszerelés előtti tevékenységeket nem követték nyomon megfelelően.

2015 decemberében
Továbbra is igénybe vették a KIDSF forrásait a leszerelési tevékenységekben részt vevő személyzet finanszírozására. A 2011 óta megfigyelhető kedvező fejlemények folytán a SERAW mind a 650 alkalmazottja kifejezetten a leszereléssel kapcsolatos tevékenységekkel foglalkozik.

11. Országos szintű, a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló létesítmény megépítése

Eredeti költségvetés: 66 millió euró
Eredeti határidő: 2015. december
Legutóbbi határidő: 2021. január
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem vizsgálta.

2015 decemberében
A létesítmény megépítésének az eredeti terv szerint 2015-ben kellett volna befejeződnie. A folyamat azonban 6 évet késett, főként azért, mert a környezeti hatástanulmányt elutasították és azt újra kellett kezdeni. A jelenlegi határidő 2021.

Bohunice, Szlovákia

Projekt
A Számvevőszék értékelése

12. A projektet irányító egység, tanácsadói szolgáltatások – (projektvégrehajtás)
2003–2007-es időszak
Eredeti költségvetés: 11 millió euró
2015–2016-os időszak
Legutóbbi költségvetés: 45 millió euró
A Számvevőszék 2011-es jelentése
A tanácsadó segítségével módosult a leszerelési stratégia, azonban a stratégia kialakítását és végrehajtását tekintve nem volt megfelelő előrelépés.

2015 decemberében
Noha nagymértékben alkalmaztak tanácsadókat, a projektek késedelmet szenvedtek, ami viszont költségtúllépéseket eredményezett. 2015 óta kisebb mértékben került sor az új tanácsadó alkalmazására.

13. A V1 Atomerőmű és a Mohi (Mochovce) Atomerőműből származó nagyon alacsony és alacsony aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló létesítmény megtervezése és felépítése

Költségvetés: 22 millió euró
Határidő: 2018. június
A Számvevőszék 2011-es jelentése
A megvalósíthatósági tanulmány késedelmet szenvedett, mert az atomerőmű nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges információkat.

2015 decemberében
A tároló nemzeti forrásokból társfinanszírozott építése folyamatban van. A tároló egy harmadik kétsoros tárolóval egészül ki, amelyet teljes egészében a BIDSF finanszíroz. Nem világos, hogy mekkora költséget különítettek el a V1 Atomerőműből, illetve az egyéb létesítményekből származó hulladék elhelyezésére.

14. A leszerelési program végrehajtása a rendelkezésre álló emberi erőforrások felhasználásával

Költségvetés (1. szakasz): 1,5 millió euró
Költségvetés (9. szakasz): 50 millió euró
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem történtek olyan szervezeti változások, amelyek alapján egyértelműen különválasztható lenne az a személyzet, amely az üzemeltetés, illetve a leszerelés szervezeti struktúrája közötti átmeneten dolgozik. A leszerelés előtti tevékenységeket nem követték nyomon megfelelően.

2015 decemberében
A projekt 246 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő munkaerőt finanszíroz a JAVYS leszerelésen dolgozó személyzetéből. A JAVYS szervezete operatívból leszerelési szervezetté alakult át.

15. Radioaktív hulladékok átmeneti tárolása a Bohunicei Atomerőmű helyszínén

Költségvetés: 11 millió euró
Eredeti határidő: 2016. március
Legutóbbi határidő: 2017. augusztus
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem vizsgálta.

2015 decemberében
A projekt végrehajtását eredetileg a 2013 márciusa és 2016 márciusa közötti időszakra tervezték. Az építési munkálatok 2015-ben kezdődtek. Jelenleg a várt befejezési dátum 2017 augusztusa. A helyszín módosítására vonatkozó határozatot követően új környezeti hatástanulmányra és a támogatási megállapodás módosítására volt szükség. A projekt késedelme már nem eredményez késedelmet a bontási projektekben, mert utóbbiakat úgy irányítják majd, hogy közepes aktivitású hulladék csak az átmeneti tárolólétesítmény elkészülte után keletkezzék.

16. A reaktor primer körének szennyezésmentesítése

Eredeti költségvetés: 6 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 5 millió euró
Eredeti határidő: 2014. szeptember
Legutóbbi határidő: 2016. szeptember
(A radioaktív hulladék kezelésével kapcsolatos rész átkerült a JAVYS-hoz.)
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem vizsgálta.

2015 decemberében
A munkálatok kezdetét 2013-ra, befejezését pedig 2014 végére tervezték. A késedelmek és a megoldatlan technikai problémák miatt a projektet elhalasztották. A jelenlegi beszállítóval felbontották a szerződést. A projektet még az előtt be kell fejezni, hogy az ellenőrzött területen elkezdődne a bontás, ezért a projektet érintő késedelmek a leszerelés végső dátumára is hatással lehetnek.

17. A leltárt és a radiológiai jellemzők meghatározását is tartalmazó leszerelési adatbázis

Eredeti költségvetés: 2,48 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 3,5 millió euró
Eredeti határidő: 2012. május
Legutóbbi határidő: 2012. december
A Számvevőszék 2011-es jelentése
Nem vizsgálta.

2015 decemberében
Noha a projekt 2012-ben befejeződött, a radiológiai jellemzők meghatározását és a leltárt rendszeresen frissíteni kell. A leltárra, illetve a hulladék jellemzőire vonatkozó információk hiányossága több részprojekt esetében is késedelmet és költségtúllépéseket eredményezett.

VI. melléklet

Az uniós támogatási programok keretében 2001 óta finanszírozott 18 legfőbb, az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos, illetve támogatási projektből álló mintát érintő késedelmek és költségtúllépések

Projekt
Projektköltségek
(millió euró)
Szerződésben szereplő finanszírozás
Eddigi összes késedelem
(év)
Eddigi összes késedelem
(év)

uniós
(millió euró)
tagállami
(millió euró)

Ignalina, Litvánia
Átmeneti tároló kiégett fűtőelemkötegekhez
(Lásd: IV. melléklet, 1. projekt)
211
206
5
9,2
25%

A szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmények
(Lásd: IV. melléklet, 2. projekt)
184
184

9,0
53%

Hulladéklerakó nagyon alacsony aktivitású radioaktív hulladék elhelyezéséhez (1. szakasz, átmeneti tároló)
7
6
1
2,8
0%

Hulladéklerakó létesítése nagyon alacsony aktivitású radioaktív hulladék elhelyezéséhez (3. szakasz)
8
8

1,0
12%

Felszínközeli tároló kis és közepes aktivitású, rövid élettartamú radioaktív hulladékok végleges elhelyezéséhez (tervezés)
11
11

1,0
3%

Az öt projektre összesen
421
415
6

A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás összesen, 2001–2014/15

989

Kozloduj, Bulgária
Ioncserélő gyanta kinyerését és megfelelő állapotban tartását lehetővé tevő berendezés beszerzése, üzembe helyezése és üzemeltetése (eredeti hatókör kibővítése)
6
5
1
10,9
132%

A kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójának megtervezése és megépítése (lásd: IV. melléklet, 8. projekt)
73
73

4,3
50%

A szilárdított anyagot a bepárló-koncentrátumot tartalmazó tartályokból kinyerő és feldolgozó berendezés (1. szakasz befejeződött, 2. szakaszt leállították)
10
10

4,6
nincs

Plazmaolvasztó berendezés (lásd: IV. melléklet, 9. projekt)
30
21
9
4,2
0%

Méretszűkítési és szennyezésmentesítési speciális képzés
19
19

2,8
0%

A radiológiai leltár értékelése
1
1

1,3
nincs

A hat projektre összesen
139
129
9

A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás összesen, 2001–2014

360

Bohunice, Szlovákia
A korábba keletkezett hulladékiszap és szorbensek kezelése (lezárva)
11
11

3,0
38%

A reaktor primer körének szennyezésmentesítése
(Lásd: IV. melléklet, 16. projekt) (felfüggesztve)
4
4

2,0
0%

A JAVYS energiaellátási rendszerének módosítása a V1 erőmű végleges lekapcsolása után
11
11

1,5
21%

A meglévő fragmentáló és dekontamináló berendezések kapacitásának növelése
2
2

1,2
13%

Korábban keletkezett hulladék kezelése
6
4
2
0,4
7%

A műszaki berendezések lebontása a V1 erőmű turbinacsarnokában
8
8

-
6%

A leszerelés során kinyert anyagok szabad forgalomba bocsátása
3
3

-
20%

A hét projektre összesen
45
43
2

A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás összesen, 2001–2014

228

Összesen
A 18 projektre összesen
605
587
17

A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás összesen, 2001–2014

1 577

Forrás: Bizottság, 2016-os éves munkaprogram-tervezetek, illetve monitoringjelentés-tervezetek. Az EBRD és a CPMA által szolgáltatott adatok.

VII. melléklet

A kiégett fűtőelemek végleges ártalmatlanításához szükséges mélyrétegi geológiai tároló megépítése a finnországi Olkiluotóban

A Finnország nyugati partján, egy meglévő atomerőmű közelében fekvő Olkiluotóban fog megvalósulni a világ első olyan mélyrétegi geológiai tárolója, amelynek célja a békés célú használat után a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezése lesz. A tervek szerint a tároló a két finnországi atomerőműből származó hulladék elhelyezésére szolgál majd.

A beruházás megvalósítási folyamata jól szemlélteti, milyen hosszú idő szükséges egy ilyen vállaláshoz. 1983-ban, miután a finn kormány elvi döntést hozott a nukleáris hulladék kezelésének átfogó ütemezéséről és stratégiájáról, megkezdődött a geológiai vizsgálat a potenciális helyszínek felkutatásához. Olkiluotót 2000-ben választották ki a végleges elhelyezés helyszínéül. Ezt követően intenzív földmunkákra és kutatásra került sor, hogy 400–450 méter mélységben, az alapkőzetben lehetővé váljék a kiégett fűtőelemek elhelyezése. A munkálatok kb. 150 millió euróba kerültek. A kiégett fűtőelemek elhelyezése a tervek szerint a 2020-as évek elején fog megkezdődni.

A kiadások teljes összege megközelítőleg 3,5 milliárd euró lesz, ebből mintegy 1 milliárd euró az építési szakaszhoz, mintegy 2,5 milliárd euró pedig a kb. 100 éves üzemeltetési szakaszhoz kapcsolódik. A források a villamosenergia-termelésre kivetett díjakból származnak, és az így beszedett összeget jelenleg az Állami Nukleáris Hulladékkezelési Alapban halmozzák fel.

© Posiva Oy.

A Bizottság válaszai

Összefoglalás

I

Az Európai Unióhoz történő csatlakozásukról szóló tárgyalások során Bulgária, Litvánia és Szlovákia vállalta, hogy bezárja és azt követően leszerel nyolc szovjet tervezésű, első generációs atomreaktort, amelyeket nem lehetett gazdaságosan úgy átalakítani, hogy megfeleljenek a nyugati biztonsági előírásoknak.

II

Az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatást nyújt ezen országok számára a leszerelési folyamattal járó rendkívüli pénzügyi terhek viseléséhez.

IV

A Bizottság megállapítja, hogy az EU pénzügyi támogatása hatékonyan enyhítette az idő előtti bezárás gazdasági következményeit, és a leszerelési folyamat sikeresen elindult. Ugyanakkor megjegyzi, hogy a leszerelés összetett és hosszadalmas folyamat, amely túlmutat a hét évre szóló többéves pénzügyi kereten – a legtöbb esetben több mint két évtizedet igényel.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott aktualizált leszerelési tervek és a kapcsolódó költségbecslések képezik a programozás alapját a három tagállamban. A megállapodások értelmében a Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a leszerelésnek a legmagasabb szintű biztonság fenntartása melletti végeredménye felé történő haladást.

V

A leszerelés általában két fő szakaszból áll: i) a bezárást követő szakasz (azaz amikor még él a működési engedély a kiégett fűtőelemek jelenléte miatt) és ii) a leszerelés/bontás.

Szlovákia és Bulgária a második szakaszban tart, míg Litvánia az egyik reaktorban még jelen lévő kiégett fűtőelemek jelenléte miatt az első, bezárást követő szakaszban.

A Bizottság – a tagállamokkal összhangban – megállapítja, hogy az atomerőművek leszerelését támogató programokban részt vevő egyik erőművet sem lehet gazdaságosan újraindítani. Elismeri, hogy – amint az más, hasonló leszerelési tevékenységek során is megfigyelhető – a reaktorok bontása jelentette kritikus technikai kihívások még előttünk állnak.

VI

A három tagállamban eltérő előrehaladottsági és kiforrottsági szinten állnak a leszerelési programok.

A bohunicei (Szlovákia) és a kozloduji (Bulgária) programok a legelőrehaladottabbak, és az ütemterv szerint előbbi 2025-ben, utóbbi 2030-ban fog befejeződni. Utóbbi programot 5 évvel lerövidítették a 2011-es felülvizsgálat során.

Ignalinában (Litvánia) a csernobili atomerőműhöz hasonló reaktorok leszerelése semmi korábbihoz nem fogható folyamat, és jelenleg ez jár a legnagyobb kihívásokkal.

A már elért haladás dacára a Bizottság elismeri, hogy továbbra is folyamatosan fejleszteni kell a leszerelési programokat.

1. ajánlás

A Bizottság megjegyzi, hogy az 1. ajánlás a) és b) pontjának címzettjei a tagállamok.

A Bizottság elfogadja az 1. ajánlás c) pontját az őt érintő kérdésekben. Ez a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás jobb kicserélését támogatja, valamint erre ösztönzi a három tagállamot.

a)A Bizottság már bevezetett újításokat a jelenlegi többéves pénzügyi keretbe létrehozva ezzel a tagállami üzemeltetést szabályozó átfogó programozási, projektirányítási és a nyomonkövetési keretet.

b)Látja, hogy szükség van a szaktudás és a kompetenciák folyamatos bővítésére, de megjegyzi, hogy bizonyos szakterületeken hasznos lehet külső szakértők bevonása.

c)A Bizottság lépéseket tett a nyílt és átlátható környezet támogatására, a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás megosztásának megkönnyítésére, valamint a többek között a versenyképesség és a biztonság növelését célzó szabványosítási folyamatok előmozdítására.

VII

A Bizottság elismeri a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelésének jelentőségét. A Bizottság véleményezni fogja a nemzeti programokat, valamint 2016 folyamán jelentést fog tenni a Parlamentnek és a Tanácsnak a 2011/70 irányelv végrehajtásáról.

A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a nagy aktivitású hulladék végleges ártalmatlanításával és a kiégett fűtőelemek kezelésével kapcsolatos kérdések túlmutatnak az atomerőművek leszerelését támogató program hatáskörén.

2. ajánlás

a)A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság a 2011/70 irányelv értelmében végrehajtott nemzeti programokkal kapcsolatban 2016/2017-ben kiadott véleményeiben ki fogja jelölni az irányt. Ez fogja elindítani a 2017-ben a többek között regionális és más uniós alapú megoldásokat is magában foglaló ártalmatlanítási lehetőségekről folytatandó vitát. Ezt követően a Bizottság már könnyebben ki tudja alakítani 2018-ra a szakpolitikai megoldási lehetőségeket és ütemtervet.

b)A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok, és a kérdéssel a nemzeti programok értékelése, valamint a tagállamoknak szóló vélemény révén már foglalkoznak.

VIII

A Bizottság elismeri, hogy a társfinanszírozás az egyes projektek szintjén nem szisztematikusan valósul meg. Megjegyzi, hogy a jelenlegi jogalap nem ad világos meghatározást a társfinanszírozásról és az elérendő minimális százalékos arányról. A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentésének megfelelően a Litvánia, Bulgária és Szlovákia által a vonatkozó leszerelési programjaikhoz nyújtott összes hozzájárulás 1,09 milliárd eurót tesz ki.

3. ajánlás

A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok. Támogatni fogja a Számvevőszék által javasolt fellépést azáltal, hogy a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program keretében jól meghatározott szintű társfinanszírozás bevezetésére tesz erőfeszítéseket, így támogatva a „szennyező fizet” elvet. Ennek vonatkozásában tárgyalásokat indít a tagállamokkal és kritikus szemmel megvizsgálja a tagállamok által javasolt társfinanszírozás szintjét a 2017-es éves munkaprogramokban.

4. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Elismeri, hogy a társfinanszírozás hozzájárul a program hatékony és eredményes végrehajtásához, valamint növeli a tagállami szerepvállalást. Tenni fog annak érdekében, hogy a rendeletekben jelenleg hivatkozott „kellően megalapozott kivételes” feltételeket egyértelműen meghatározza, és kritikus szemmel megvizsgálja a tagállamok által javasolt társfinanszírozás szintjét a 2017-es éves munkaprogramokban.

5. ajánlás

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A Bizottság a költségvetési rendelet és a minőségi jogalkotási program követelményeivel összhangban hatásvizsgálatot fog végezni az új kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok tekintetében. Ez a hatásvizsgálat fel fogja tárni, hogy a finanszírozást folytatni kell-e, és ha igen, melyek a legmegfelelőbb finanszírozási eszközök. Amennyiben e hatásvizsgálat eredménye az, hogy a finanszírozást folytatni kell a következő, 2020 utáni, többéves pénzügyi keretből, a Bizottság figyelembe fogja venni a Számvevőszék ajánlását, és biztosítani fogja, hogy a finanszírozási eszköz ösztönzőket fog tartalmazni a leszerelés folytatására, így többek között határidőhöz lesz kötve és a tagállamok megfelelő szintű társfinanszírozásán alapul.

6. ajánlás

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.

A nem a leszereléshez kapcsolódó költségek Bizottság általi azonosítása folyamatban van. E folyamatot az időközi értékelés fogja lezárni, és lehetséges fellépéseket fognak javasolni e költségek 2018-ban történő kivezetésére.

A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy néhány lényeges funkciót, így a biztonságot, nem szabad kizárni az uniós finanszírozásból.

7. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megjegyzi, hogy már történt intézkedés. Az értékelés folyik, és 2016 októberére véglegesítésre kerül.

8. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság elismeri e kérdés fontosságát.

Az ajánlás megvalósítását a hulladékokról szóló irányelv végrehajtása révén elkezdte. A Bizottság jelenleg felülvizsgálja a hulladékokról szóló irányelv értelmében benyújtott nemzeti programokat, és számos tanulmányt irányzott elő az információgyűjtés és a további értékelés érdekében.

Bevezetés

20

Az EU nukleáris tájképe jelentős változásokon ment át az elmúlt évtizedben a nukleáris biztonságra, radioaktív hulladékokra, kiégett fűtőelemekre és a sugárvédelemre vonatkozó, mérföldkövet jelentő, uniós szintű szabályozás elfogadásával. Ezenfelül a Bizottság új nukleáris indikatív programot fogadott el 2016-ban, amely elsőként foglalkozik az atomerőművek leszereléséhez, valamint a radioaktív hulladék és a kiégett fűtőelemek kezeléséhez kapcsolódó pénzügyi szükségletekkel, ideértve az olyan hosszú távú megoldások finanszírozását, mint a mélységi geológiai elhelyezést biztosító létesítmények megépítése.

A radioaktív hulladékokról szóló irányelv (2011/70/Euratom tanácsi irányelv) közösségi keretet hoz létre a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelésének biztosítására, hogy ne háruljon indokolatlan teher a jövő nemzedékeire. Az irányelv annyiban túlmutat a közös egyezményen, hogy a tagállamoknak nemzeti programot kell kidolgozniuk a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó szakpolitikák végrehajtására.

A Bizottságnak a nukleáris indikatív programmal és a hulladékokról szóló irányelvvel az a célja, hogy első alkalommal átfogó képet állítson össze a leszereléshez és a hulladékkezeléshez kapcsolódó összes költségről, valamint arról, hogy a tagállamok hogyan biztosítják, hogy ezeket a „szennyező fizet” elvvel összhangban finanszírozzák.

Észrevételek

A Bizottság közös válasza a 38–40. bekezdésre

A Bizottság – a tagállamokkal összhangban – megállapítja, hogy az atomerőművek leszerelését támogató programokban részt vevő egyik erőművet sem lehet gazdaságosan újraindítani.

40 Első francia bekezdés

Jóllehet a Bizottság elismeri, hogy az engedéllyel kapcsolatos várt eredményt a létesítmény területén található kiégett fűtőelemek jelenléte miatt nem sikerült elérni az ignalinai erőmű esetében, megjegyzi azt is, hogy az ignalinai atomerőmű turbinaházának szétszerelése hatékonyan biztosítja a folyamat visszafordíthatatlanságát.

40 Második francia bekezdés

A kozloduji erőmű (Bulgária) tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a további engedélyek, amelyekre még szükség lehet, a visszafordíthatósági pont elérése utáni munkákra vonatkoznak.

40 Harmadik francia bekezdés

A bohunicei erőmű (Szlovákia) esetében a jelenlegi helyzet összhangban van a leszerelési tervvel és a befejezés 2025-re kitűzött időpontjával.

A Bizottság közös válasza a 41–42. bekezdésre

A Bizottság mindamellett, hogy elismeri, hogy a legnagyobb kihívások még előttünk állnak, megjegyzi azt is, hogy a 3. táblázatban bemutatott aktuális helyzet összhangban van a leszerelési tervekkel és a befejezés mindhárom tagállam tekintetében kitűzött időpontjaival. A reaktorépület szétszerelési és bontási munkálatait csupán a leszerelési folyamat vége felé lehet elvégezni.

A Bizottság közös válasza a 43–46. bekezdésre

A nukleáris létesítmények leszerelését támogató program a leszerelési folyamatra és a hulladékkezelési infrastruktúrára vonatkozik, ideértve a hulladékok biztonságos hosszú távú tárolását és a kis aktivitású hulladékok ártalmatlanítását. A kis aktivitású hulladékok általában a hulladékmennyiség több mint 90%-át teszik ki, és az ártalmatlanításra kiforrott megoldások állnak rendelkezésre. A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék ártalmatlanítása a radioaktív hulladékokról szóló irányelv értelmében a tagállamok felelősségi körébe tartozik, és a tagállamban termelt minden ilyen jellegű hulladékra vonatkozik.

48

A 2011/70/Euratom irányelv értelmében minden tagállam biztosítja a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó programjának végrehajtását, mely program a tagállam joghatósága alá tartozó összes típusú kiégett fűtőelemre és radioaktív hulladékra, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó valamennyi szakaszára kiterjed.

A Bizottság első alkalommal átfogó képet állít össze az ártalmatlanításra és az ehhez kapcsolódó összes költségre vonatkozó tagállami tervekről.

A Bizottság közös válasza a 49–52. bekezdésre

A Bizottság ki fogja vizsgálni a közös lerakók gazdasági, jogi és társadalmi hatásait, figyelembe véve, hogy a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények, köztük a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmények megosztása hasznos, biztonságos és költséghatékony megoldás lehet.

53

A tagállamok első alkalommal legkésőbb 2015 augusztusáig értesítik a Bizottságot nemzeti programjuk tartalmáról. A Bizottság a bejelentéstől számított hat hónapon belül pontosítást kérhet és/vagy kifejtheti véleményét arra vonatkozóan, hogy a nemzeti program tartalma összhangban áll-e az irányelvvel. A tagállamok a kért pontosítás tekintetében és/vagy a nemzeti programjaik bármilyen felülvizsgálatáról a Bizottság kérésére a kérelemtől számított 6 hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot.

A tagállamok első alkalommal 2015 augusztusáig, majd ezt követően 3 évente jelentést is tesznek a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról.

A Bizottság a tagállamok jelentései alapján benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következőket:

a)az ezen irányelv végrehajtása terén elért eredményekről szóló jelentést;

b)a Közösség területén lévő radioaktív hulladékokról és kiégett fűtőelemekről készült leltárt, illetve a jövőbeli kilátásokat.

Ez a gyakorlat első a maga nemében, és a Bizottság le kívánja vonni a tanulságokat e folyamatból, hogy a jövőbeni jelentéstételt fejlessze és harmonizálja. E különleges gyakorlat tekintetében a Bizottságnak figyelembe kellett vennie mind a 28 tagállam nemzeti programjait, valamint a nemzeti jelentéseket. Ennek érdekében és az átfogó kép kialakításához a Bizottság figyelembe vette a Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó jelentés ütemezésében a nemzeti programok értékelési folyamatát. A jelentést 2016 4. negyedévére ütemezik.

A Bizottság közös válasza a 60–68. bekezdésre

A Bizottság elismeri, hogy számos leszerelési projektben késedelmek merültek fel, különösen az előző többéves pénzügyi keret során. A Bizottság erősebb tervezési, nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeket vezetett be a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan, valamint papíralapú és helyszíni beszámolók révén szorosan követi a projektek végrehajtását.

Meg kell jegyezni, hogy a Bulgáriában és Szlovákiában tapasztalt késedelmek jelenleg nem befolyásolják a befejezési időpontot.

69

A Bizottság megállapítja, hogy kiemelt jelentősége van annak, hogy a nukleáris létesítmények üzemeltetői/a leszerelés engedélyesei bővítsék szakmai tudásukat és kompetenciáikat – különösen a projektirányítás területén. Ugyanakkor bizonyos szakterületeken hasznos lehet külső szakértők bevonása.

A Bizottság közös válasza a 73–74. bekezdésre

Az elmúlt évtized során a nukleáris leszereléssel kapcsolatos kilátások jelentősen javultak. A Bizottság hozzájárult a leszerelési programok költségbecslésének javításához, és 2012-ben részt vett az „International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Installations” (a nukleáris létesítmények leszerelésének nemzetközi költségszámítási struktúrája, ISDC) az OECD NEA-val közösen történt kidolgozásában. A leszerelés költségbecslését tovább kell fejleszteni; ezt a kérdést világszerte nagy érdeklődés övezi, hiszen az OECD NEA és a NAÜ továbbra is meglehetősen aktív a költségbecslés és a bizonytalanságok kezelésében. A Bizottság teljes mértékben támogatja e tevékenységeket.

A Bizottság megjegyzi, hogy a főbb költségek 2011-re megnövekedtek, ahogy azt a 16. ábra is mutatja. A lendületváltozás az előző audit eredményeképpen a programirányításba bevezetett fejlesztéseket tükrözi – különösen a bulgáriai és szlovákiai programok esetében.

75

A 2014–2020 közötti időszak tekintetében nem várható finanszírozási hiány, a Bizottság pedig növelte a programok nyomon követését és ellenőrzését. A Bizottság ugyancsak elkezdte alaposan megvizsgálni a finanszírozási tervek erőteljességét, ez várhatóan 2016. október végén ér véget.

Ezenfelül a Bizottság az előrejelzéseihez használt QUEST modellt használta a makroökonómiai politikai elemzéshez és kutatáshoz a 2020 utáni programok különböző forgatókönyveinek szimulálására. A legfőbb eredmény az volt, hogy még a legrosszabb forgatókönyv esetén is finanszírozni tudják a tagállamok a leszerelési programokat – elhanyagolható vagy kis makroökonómiai hatások mellett.

A 2020 utáni pénzügyi keret vizsgálatakor a Bizottság a költségvetési rendelet és a minőségi jogalkotási program követelményeivel összhangban hatásvizsgálatot fog végezni az új kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok tekintetében, és jelenleg egyik 2020 utáni finanszírozással kapcsolatosan sem tesz kötelezettségvállalást. Ez a hatásvizsgálat fel fogja tárni, hogy a finanszírozást folytatni kell-e, és ha igen, melyek a legmegfelelőbb finanszírozási eszközök. Lásd a Bizottság 5. ajánlásra adott válaszát.

77

Ezenfelül a Bizottság megerősítette a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret programozását azzal, hogy leszerelési és finanszírozási tervek benyújtását kötötte ki előfeltételként. E tervek hiánytalanságát és erőteljességét jelenleg külső független szakértők vizsgálják.

80

A Bizottság átfogó elemzést kért az ignalinai erőmű személyzetére vonatkozóan, szem előtt tartva, hogy a létesítmény biztonságát nem veszélyeztethetik a reaktorban lévő kiégett fűtőelemek és a jelenleg még fennálló, viszonylag magas fokú veszélyhelyzet.

82

A Bizottság elismeri annak kockázatát, hogy a személyzet létszámának a szigorúan a leszereléshez szükséges szinten tartására irányuló elégtelen ösztönzők a költségek növekedését eredményezhetik. E kockázat enyhítésére évek óta különböző intézkedéseket hoznak, ideértve a munkálatok kiszervezésének előnyeire irányuló szisztematikus vizsgálatokat és a tervezett tevékenységek alapján évente történő személyzeti létszámtervezést. Viták folynak a társfinanszírozási programok azt célzó további felhasználásának gyakorlati módjairól, hogy a helyi érdekelt felek és a Bizottság érdekeit összehangolják.

84

A Bizottság megjegyzi, hogy Bulgária és Szlovákia tekintetében a finanszírozási hiányok megszűnőben vannak. A bizottsági értékelések a leszerelési terven és a rendelkezésre álló forrásokon alapulnak. Ezeket az időközi jelentés eredményeit követően újraértékelik.

85

A Bizottság tudatában van annak, hogy a leszerelési költségek becslésével kapcsolatosan további lépésekre van szükség. Ezt más nemzetközi szervezetek (pl. OECD ENA és NAÜ) is elismerik. A Bizottság szorosan nyomon követi az e területen történő előrehaladást, és szakértői csoportot állított fel, amelyen keresztül erőfeszítéseit a leszerelés finanszírozásának területére fogja összpontosítani.

A kérdéses programok tekintetében a Bizottság konzervatívabb, óvatosabb megközelítést fog alkalmazni, mint a tagállamok. Bulgária és Szlovákia esetében a megfigyelések ugyanakkor a finanszírozási hiány általánosan csökkenő tendenciáját mutatják.

Lásd ugyancsak a Bizottság válaszait a 75. bekezdésre és az 5. ajánlásra.

87

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata az irányítási és ellenőrzési rendszer ezen gyengeségeit már azonosította. Következésképpen 2015 óta cselekvési terv van érvényben és végrehajtás alatt. A Számvevőszék által kiemelt kérdés kezelése érdekében tett kulcsfontosságú fellépések 2016. október végére fejeződnek be, és további jóváhagyott intézkedések vannak előírva az év végéig.

Közös válasz a 89–90. bekezdésre

Figyelembe véve, hogy ezek az erőművek politikai döntés miatt lesznek idő előtt bezárva, logikus, hogy a létrehozott alapok nem tudják fedezni a leszerelés teljes költségét. Az uniós pénzügyi támogatás egyik kiváltója épp az, hogy az érintett tagállamokra az ebből kifolyólag háruló pénzügyi terheket enyhítsék.

91

A jogalap semmilyen szintű nemzeti társfinanszírozást nem ír elő. Csupán arra hivatkozik, hogy a korábban megvalósított társfinanszírozási gyakorlatot szükséges lenne folytatni. Az egyes projektek szintjén ugyan nem valósult meg általánosan, de lesz társfinanszírozás az átfogó program szintjén.

A Litvánia, Bulgária és Szlovákia által a vonatkozó leszerelési programjaikhoz nyújtott összes hozzájárulás 1,09 milliárd eurót tesz ki.

92

A Bizottság fontosnak tartja a nemzeti társfinanszírozás megerősítésének célkitűzését. Ugyanakkor ebben a stádiumban a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy szilárd kötelezettségvállalást tegyen a Számvevőszéknek azon ajánlására, hogy a tagállamok társfinanszírozását 2016 végére növeljék. A megoldási lehetőségeket a 2017-ben végrehajtandó program időközi értékelése során meg fogják vizsgálni.

93

A leszerelési tervek és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott költségbecslések képezik a programozás alapját a három tagállamban. A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék ártalmatlanítása a radioaktív hulladékokról szóló irányelv értelmében a tagállamok felelősségi körébe tartozik, ezért nem tartalmazza a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program.

94

A 2011/70/Euratom irányelv kimondja, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének költségeit azoknak kell viselniük, akiknél ezek az anyagok keletkeznek (4. cikk (3) bekezdésének e) pontja), és hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének különböző lépéseiben közreműködő szervek felelősségi köreit világosan meg kell határozni (5. cikk (1) bekezdés f) pontja); valamint hogy a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti rendszer – azok felelősségének kellő figyelembevételével, akiknél a kiégett fűtőelem és a radioaktív hulladék keletkezik – írja elő, hogy szükség esetén rendelkezésre álljanak a megfelelő pénzügyi források […] különösen a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséhez (9. cikk).

95

A hulladékokról szóló irányelv tagállamok által történő végrehajtása prioritás a Bizottság számára. A tagállamok nemzeti programjainak vizsgálata jelenleg folyik, és mindezen kérdésekre választ fog adni.

96

A nukleáris létesítmények leszerelését támogató programra vonatkozó szabályozásnak megfelelően a leszerelési tervek tartalmazzák a radioaktív hulladék és a kiégett fűtőelemek kezelésének költségeit. Nem tartalmazzák a hosszú távra indítandó ártalmatlanítási projektek költségét. Tartalmazzák viszont a két időszak áthidalásához szükséges tároló létesítmények költségét.

Következtetések és ajánlások

107

A 2011-es audit óta a Bizottság számos fontos fejlesztést vezetett be a programozásban és a projektirányításban. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jogalap kulcsfontosságú teljesítménymutatók és új nyomonkövetési és jelentési keret által mért konkrét célkitűzéseket vezetett be.

A Bizottság megállapítja, hogy ennek eredményeképpen az EU pénzügyi támogatása hatékonyan enyhítette az idő előtti bezárás gazdasági következményeit, és a leszerelési folyamat sikeresen elindult. Ugyanakkor megjegyzi, hogy a leszerelés összetett és hosszadalmas folyamat, amely túlmutat a hét évre szóló többéves pénzügyi kereten – a legtöbb esetben több mint két évtizedet igényel.

Az aktualizált leszerelési tervek és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott kapcsolódó költségbecslések képezik a programozás alapját a három tagállamban. A megállapodások értelmében a Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a leszerelésnek a legmagasabb szintű biztonság fenntartása melletti végeredménye felé történő haladást.

A Bizottság közös válasza a 108–111. bekezdésre

A Bizottság proaktív módon nyomon követi a tanácsi rendeletekben meghatározott célkitűzések irányába haladó végrehajtást, és évente jelentést tesz a Parlamentnek és a Tanácsnak.

A leszerelés általában két fő szakaszból áll: i) a bezárást követő szakasz (azaz amikor még él a működési engedély a kiégett fűtőelemek jelenléte miatt) és ii) a leszerelés/bontás.

Szlovákia és Bulgária a második szakaszban tart, míg Litvánia az egyik reaktorban még jelen lévő kiégett fűtőelemek jelenléte miatt az első, bezárást követő szakaszban.

A Bizottság – a tagállamokkal összhangban – megállapítja, hogy az atomerőművek leszerelését támogató programokban részt vevő egyik erőművet sem lehet gazdaságosan újraindítani. Elismeri, hogy – amint az más, hasonló leszerelési tevékenységek során is megfigyelhető – a reaktorok bontása jelentette kritikus technikai kihívások még előttünk állnak.

1. ajánlás – A leszerelés terén tett előrelépés biztosítása

A Bizottság megjegyzi, hogy az 1. ajánlás a) és b) pontjának címzettjei a tagállamok.

A Bizottság elfogadja az 1. ajánlás c) pontját az őt érintő kérdésekben. Ez a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás jobb kicserélését támogatja, valamint erre ösztönzi a három tagállamot.

a)A jelenlegi többéves pénzügyi keretben a Bizottság kiemelten kezelte a tagállami munkát szabályozó átfogó programozási, projektirányítási és a nyomonkövetési keret létrehozását. Ezenfelül a Bizottság a projektteljesítmény és az előrelépés objektív módon történő mérésére bevezette a megtermelt érték menedzsmentjének (Earned Value Management – EVM) rendszerét. E változások teljes hatása az elkövetkező években várható.

b)A Bizottság megállapítja, hogy kiemelt jelentősége van annak, hogy a nukleáris létesítmények üzemeltetői/a leszerelés engedélyesei bővítsék szakmai tudásukat és kompetenciáikat – különösen a projektirányítás területén, és azonosítsák azokat a területeket, ahol a kiszervezés hozzáadott értéket nyújt. Bizonyos szakterületeken hasznos lehet külső szakértők bevonása.

c)A Bizottság igyekszik támogatni a nyílt és átlátható környezet létrehozását, megkönnyíteni a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás kicserélését, valamint előmozdítani a többek között a versenyképesség és a biztonság növelését célzó szabványosítási folyamatokat.

E célkitűzés elérésének támogatására a Bizottság 2015-ben újraaktiválta a leszerelésfinanszírozási csoportot, amely olyan nemzeti szakértőkből áll, akik a leszerelési költségekkel és a finanszírozás kezelésével kapcsolatban korszerű szakmai ismereteket nyújtanak.

Ezenfelül a Bizottság a nemzetközi fórumokon és szakmai csoportokban való részvétele révén meg fogja osztani a leszerelési programok irányítása területén szerzett tapasztalatait. Különösen a NAÜ-vel és az OECD NEA-val együttműködésben végzett tevékenységek folytatódnak.

112

A tagállamok terveiről készült jelentésről lásd a Bizottságnak az 53. bekezdésre adott válaszát.

A Bizottság jelenleg értékeli mind a 28 tagállam nemzeti programjait. Ez a gyakorlat első a maga nemében, és a Bizottság le kívánja vonni a tanulságokat e folyamatból, hogy a jövőbeni jelentéstételt fejlessze és harmonizálja. E különleges gyakorlat tekintetében a Bizottságnak figyelembe kellett vennie mind a 28 tagállam nemzeti programjait, valamint a nemzeti jelentéseket. Ennek érdekében és az átfogó kép kialakításához a Bizottság figyelembe vette a Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó jelentés ütemezésében a nemzeti programok értékelési folyamatát. A jelentést 2016 4. negyedévére ütemezik.

2. ajánlás – A kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének megoldásai

a)A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése biztosításának, hogy ne háruljon indokolatlan teher a jövő nemzedékeire. E tekintetben a Bizottság a 2011/70 irányelv értelmében végrehajtott nemzeti programokkal kapcsolatban 2016/2017-ben kiadott véleményeiben ki fogja jelölni az irányt. Ez fogja elindítani a 2017-ben a többek között regionális és más uniós alapú megoldási kilátásokat is magában foglaló ártalmatlanítási lehetőségekről folytatandó vitát. Ezt követően a Bizottság már könnyebben ki tudja alakítani 2018-ra a szakpolitikai megoldási lehetőségeket és ütemtervet.

b)A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok. Ugyancsak megjegyzi, hogy a kérdéssel a nemzeti programok értékelése, valamint a tagállamoknak szóló vélemény révén már foglalkoznak. A Bizottság szándékában áll 2017-ben tanulmányt készíteni a tagállamok hulladékkezelési költségbecslésének értékelése érdekében.

113

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott leszerelési tervek képezik a programozás alapját a három tagállamban. A kiégett fűtőelemek és nagy aktivitású hulladékok végleges elhelyezésének költségéről megállapították, hogy nem támogatható a nukleáris létesítmények leszerelését támogató programból és nem része az alapforgatókönyvnek. A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék ártalmatlanítása a radioaktív hulladékokról szóló irányelv értelmében a tagállamok felelősségi körébe tartozik. A nukleáris létesítmények leszerelését támogató programnak biztosítania kell a vonatkozó uniós beavatkozás komplementaritását és konzisztenciáját az arányosság elvének tiszteletben tartásához.

114

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a jóváhagyott célkitűzések tekintetében nincs finanszírozási hiány.

3. ajánlás – A „szennyező fizet” elv betartása a tagállami finanszírozásnak a 2014–2020 közötti időszakban és azt követően történő növelése révén

A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok.

A Bizottság támogatni fogja a Számvevőszék által javasolt fellépést azáltal, hogy jól meghatározott szintű társfinanszírozás bevezetésére tesz erőfeszítéseket, így támogatva a „szennyező fizet” elvet. Ennek vonatkozásában tárgyalásokat indít a tagállamokkal, és kritikus szemmel megvizsgálja a tagállamok által javasolt társfinanszírozás szintjét a 2017-es éves munkaprogramokban.

4. ajánlás – A nemzeti társfinanszírozás növelése a 2014–2020 közötti finanszírozási időszakban

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság elismeri, hogy a társfinanszírozás hozzájárul a programok hatékony és eredményes végrehajtásához, valamint növeli a tagállami szerepvállalást. A jelenlegi jogalap ugyanakkor nem határozza meg az ilyen társfinanszírozás konkrét szintjét. A Bizottság ezért első lépésként tenni fog annak érdekében, hogy a rendeletekben jelenleg hivatkozott „kellően megalapozott kivételes” feltételeket egyértelműen meghatározza, és kritikus szemmel megvizsgálja a tagállamok által javasolt társfinanszírozás szintjét a 2017-es éves munkaprogramokban.

5. ajánlás – A Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában a kifejezetten a nukleáris leszerelést támogató finanszírozási programok 2020 után való leállítása

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A Bizottság a költségvetési rendelet és a minőségi jogalkotási program követelményeivel összhangban hatásvizsgálatot fog végezni az új kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok tekintetében. Ez a hatásvizsgálat fel fogja tárni, hogy a finanszírozást folytatni kell-e, és ha igen, melyek a legmegfelelőbb finanszírozási eszközök. Amennyiben e hatásvizsgálat eredménye az, hogy a finanszírozást folytatni kell a következő, 2020 utáni, többéves pénzügyi keretből, a Bizottság figyelembe fogja venni a Számvevőszék ajánlását, és biztosítani fogja, hogy a finanszírozási eszköz ösztönzőket fog tartalmazni a leszerelés folytatására, így többek között határidőhöz lesz kötve és a tagállamok megfelelő szintű társfinanszírozásán alapul.

118

A Bizottság átfogó elemzést kért az ignalinai erőmű személyzetére vonatkozóan, szem előtt tartva, hogy a létesítmény biztonságát nem veszélyeztethetik a reaktorban lévő kiégett fűtőelemek, az ehhez kapcsolódó veszélyhelyzet és az alapvető biztonsági funkciók fenntartásának ebből következő szükségessége.

6. ajánlás – Kizárólag a leszerelésre vonatkozó költségekre érvényes uniós finanszírozás

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.

A nem a leszereléshez kapcsolódó költségek Bizottság általi azonosítása folyamatban van. E folyamatot az időközi értékelés fogja lezárni, és lehetséges fellépéseket fognak javasolni e költségek 2018-ban történő kivezetésére.

A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy néhány lényeges funkciót, így a biztonságot, nem szabad kizárni az uniós finanszírozásból.

7. ajánlás – A bizottsági felügyelet javítása

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megjegyzi, hogy már történt intézkedés. Az előzetes feltételrendszerek értékelése 2016 októberére készül el.

8. ajánlás – Számviteli kérdések

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság elismeri e kérdés fontosságát.

Az ajánlás megvalósítását a hulladékokról szóló irányelv végrehajtása révén elkezdte. A Bizottság jelenleg felülvizsgálja a hulladékokról szóló irányelv értelmében benyújtott nemzeti programokat, és számos tanulmányt irányzott elő az információgyűjtés és a további értékelés érdekében.

QJ-AB-16-020-HU-E    ISSN 1977-5733

A Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában működő nyolc szovjet tervezésű atomreaktor leszerelése feltétele volt az adott ország uniós csatlakozásának. Megállapítottuk, hogy az e követelmény teljesítésének segítésére létrehozott uniós finanszírozási programok nem teremtettek megfelelő ösztönzőket az időben és költséghatékonyan történő leszerelésre. Noha van némi haladás, a kulcsfontosságú infrastrukturális projektek késnek, és az ellenőrzött területeken elvégzendő munkákkal járó súlyos nehézségek még megoldásra várnak. 2020-ra az uniós támogatás összege eléri a 3,8 milliárd eurót. A leszerelés becsült összköltsége legalább 5,7 milliárd euró lesz. Ha beleszámítjuk a nagy radioaktivitású hulladék végleges elhelyezésének költségeit is, akkor ez az összeg megkétszereződhet.