EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-5485-6 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/165103 | QJ-AB-16-020-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-5505-1 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/846587 | QJ-AB-16-020-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5458-0 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/812617 | QJ-AB-16-020-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

1., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15. attēla un VII pielikumā iekļautā attēla izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 25.3.2015
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 2.5.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 14.7.2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 15.7.2016

LV
2016

Nr. 22

Īpašais ziņojums

ES kodoliekārtu
ekspluatācijas izbeigšanas
palīdzības programmas
Lietuvā, Bulgārijā un
Slovākijā: kopš 2011. gada
ir panākts zināms progress,
bet priekšā vēl svarīgi
uzdevumi

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen vadītā II apakšpalāta, kura revidēja struktūrpolitikas, transporta un enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja par šo ziņojumu atbildīgais loceklis Phil Wynn Owen, un tajā piedalījās II apakšpalātas revīzijas darba grupa.

Saturs

Glosārijs

Saīsinājumi

Kopsavilkums

Ievads

ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas

Kas ir kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana?

Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana

“Piesārņotājs maksā” kā ES un starptautiska līmeņa princips

ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu dalībnieku uzdevumi un pienākumi

ERP iepriekšējais īpašais ziņojums par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Saistībā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, bet vēl ir jāveic svarīgi uzdevumi

Progress ir panākts nekontrolētajās zonās, bet reaktoru ēku ekspluatācijas izbeigšana vēl nav sākusies, un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra ir izveidota tikai daļēji

Gandrīz visi svarīgākie ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projekti tika īstenoti ar kavēšanos

Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas būs vismaz 5,7 miljardi EUR, bet kopā ar galīgās apglabāšanas izmaksām — divas reizes vairāk

Ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas kopš 2010. gada ir palielinājušās par 40 %, sasniedzot 5,7 miljardus EUR

Dalībvalstis, it īpaši Lietuva, saskaras ar finansiālām problēmām

Komisijas veiktais finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plānu novērtējums nebija prasībām atbilstošs

No ES budžeta tiek finansēta lielākā daļa izmaksu visās trīs dalībvalstīs

Ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās apglabāšanas izmaksas, kopējās paredzamās izmaksas divkāršotos

Nākotnes izmaksu saistības nevienā no trim dalībvalstīm nav pienācīgi uzskaitītas

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | Kodolreaktori, kuru ekspluatācija tiek izbeigta saskaņā ar ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu
II pielikums. | Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu juridisko pamatu
III pielikums. | Kodolreaktori dalībvalstīs un to statuss 2015. gada 31. decembrī
IV pielikums. | Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu dalībniekiem
V pielikums. | Revīzijā pārbaudītie ES finansētie projekti
VI pielikums. | Kavējumi un izmaksu pārsniegumi, kas skar 18 svarīgus ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras un atbalsta projektus, kuri kopš 2001. gada tiek finansēti no ES palīdzības programmām
VII pielikums. | Dziļas ģeoloģiskās glabātavas būvniecība lietotās kodoldegvielas galīgajai apglabāšanai Olkiluoto (Somija)

Komisijas atbilde

Glosārijs

Aktivācija: process, kurā neitronu starojums izraisa neparedzētu radioaktivitātes indukciju palēninātājos, dzesēšanas šķidrumos, būvmateriālos un ekranējošos materiālos.

Apbūves teritorija: lai gan šim jēdzienam nav starptautiskas standarta definīcijas, šajā ziņojumā ar to saprot kodolelektrostacijas teritoriju, kas sasniegusi tādu ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli, kura dēļ zemi var atbrīvot no regulatīvās kontroles.

Daudzgadu finanšu shēma (DFS): shēma, kurā noteiktas izdevumu prioritātes un maksimālās summas, ko ES noteiktā vairāku gadu periodā var izdot konkrētās jomās. DFS regulā noteiktie izdevumu maksimālie apjomi nav vienādi ar ES budžetā paredzētajiem, kas vienmēr ir mazāki. DFS ietver arī ES budžeta ienākumu avotus un korekcijas mehānismus attiecīgajam laikposmam (pašreiz no 2014. līdz 2020. gadam).

Degradēta teritorija: lai gan šim jēdzienam nav starptautiskas standarta definīcijas, šajā ziņojumā ar to saprot kodolelektrostacijas teritoriju, kas sasniegusi ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli, bet nav ieguvusi apbūves teritorijas statusu. Degradēta teritorija atrodas regulatīvā kontrolē, un zemes atkārtota izmantošana un apbūve ir pakļauta noteiktiem ierobežojumiem.

Dziļa ģeoloģiskā glabātava: galīgās apglabāšanas vieta, kas atrodas pazemē, stabilā ģeoloģiskā veidojumā, lai nodrošinātu ilglaicīgo radioaktīvo atkritumu ilgtermiņa norobežošanu (tūkstošiem gadu vai ilgāk) un atkritumu izolēšanu no pieejamās biosfēras. Apglabāšana nozīmē to, ka atkritumus nav paredzēts atgūt, lai gan šāda iespēja nav izslēgta. Ģeoloģiskā apglabāšana ir metode, kas īpaši paredzēta augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanai.

Ekspluatācijas izbeigšanas pasākumi: projekti, kas paredzēti tam, lai kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanas laikā palīdzētu mazināt finansiālo slogu dalībvalstīm.

Ex ante nosacījumi: nosacījumi ES atbalsta efektīvai un lietderīgai izmantošanai. Ex ante nosacījumi kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām ir formulēti Padomes Regulās Nr. 1368/2013¹ un Nr. 1369/2013². Lai izpildītu šos nosacījumus, Lietuvai, Bulgārijai un Slovākijai līdz laikam, kad Komisija pieņēma finansēšanas lēmumu par 2014. gada darba programmu, bija jāveic atbilstīgi pasākumi.

Galīgais ekspluatācijas izbeigšanas plāns: dokuments, ko pēc kodolelektrostacijas slēgšanas sagatavo tās operators un ko iesniedz kopā ar ekspluatācijas izbeigšanas licences pieteikumu. Tajā ir izklāstīti visi vajadzīgie pasākumi, kā arī to grafiks un paredzamās izmaksas, un tas ietver finansēšanas plānu. Ekspluatācijas izbeigšanas gaitā šo dokumentu var grozīt.

Galīgā apglabāšana: pēdējais posms radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas procesā. Ir pieejamas vairākas iespējas, tostarp augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā.

Iespējamās saistības: grāmatvedībā — pašreizējās saistības, kuru nomaksa nav ticama vai kuru apmēru nevar ticami novērtēt, vai iespējamās saistības, kas ir atkarīgas no kāda nenoteikta notikuma nākotnē.

Kodolelektrostacija: elektrostacija, kurā par degvielu izmanto skaldāmus kodolmateriālus.

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana: process, kurā kodolelektrostacija tiek demontēta un teritorija attīrīta līdz iepriekš noteiktam galīgajam stāvoklim.

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas: ES programmas, kas uzsāktas ar mērķi sniegt finansiālu palīdzību Lietuvai, Bulgārijai un Slovākijai, tām slēdzot padomju laikā projektētos kodolreaktorus un izbeidzot to reaktoru ekspluatāciju, kurus nav iespējams ekonomiski atjaunot, lai tie atbilstu Rietumu drošības standartiem, attiecīgi Ignalinas, Kozlodujas un Bohunices kodolelektrostaciju teritorijās, saskaņā ar attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti to pievienošanās līgumos.

Kodolreaktors: sistēma, kas atrodas kodolelektrostacijas teritorijā un kas ietver un kontrolē pastāvīgas ķēdes kodolreakcijas.

Kontroles zona: kontrolētas piekļuves teritorija, uz kuru attiecas īpaši noteikumi, lai nodrošinātu aizsardzību pret jonizējošo starojumu un novērstu radioaktīvā piesārņojuma izplatīšanos.

Licences: visas darbības, kuras veic kodolelektrostacijas dzīves ciklā, tostarp ekspluatācijas izbeigšana, tiek regulētas, un tām ir vajadzīga valsts iestādes izsniegta licence. Lai strādātu kontroles zonā, darbības licence ir jānomaina pret ekspluatācijas izbeigšanas licenci.

Lietotā kodoldegviela: kodoldegviela, kas reaktorā ir apstarota un sasniegusi savas lietderīgās izmantošanas laika beigas.

Lietotās kodoldegvielas mitrā uzglabāšana: lietotās kodoldegvielas uzglabāšana baseinos. Tā ir viena no divām lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iespējām. Otrā iespēja ir “sausā uzglabāšana”.

Lietotās kodoldegvielas sausā uzglabāšana: lietotās kodoldegvielas glabāšana konteineros, kas atrodas īpašā iekārtā. Tā ir viena no divām lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iespējām. Otrā iespēja ir “mitrā uzglabāšana”.

Netieša pārvaldība: viens no trim dažādiem ES budžeta izpildes veidiem. Īstenojot šo pārvaldību, Komisija uzņemas vispārēju atbildību par budžetu, bet izpildes uzdevumus uztic vienai vai vairākām partnervalstīm, starptautiskām organizācijām, dalībvalstu aģentūrām vai citām struktūrām.

Piesārņojums: neparedzēta, nevēlama radioaktīvas vielas klātbūtne uz virsmām vai cietās vielās vai arī process, kas izraisa tās klātbūtni šādās vietās.

Princips “piesārņotājs maksā”: parasti pieņemta vides politikas prakse, saskaņā ar kuru tiem, kas atbildīgi par piesārņojuma radīšanu, ir jāsedz tā pārvaldības izmaksas.

Radioaktīvie atkritumi: kodoliekārtu darbības un ekspluatācijas izbeigšanas procesos radies materiāls, ko skāris radioaktīvais piesārņojums vai aktivācija. Atkarībā no atkritumu radioaktivitātes līmeņa šo kategoriju var iedalīt vēl sīkāk (atbrīvota, ļoti īslaicīga, ļoti zema, zema, vidēja vai augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi).

Reaktora ēka: ēka, kurā atrodas reaktors un citas galvenās iekārtas un kas atrodas kontroles zonā.

Saistības: grāmatvedībā — pašreizējās saistības, kas radušās pagātnes notikumu rezultātā.

Seku mazināšanas pasākumi: projekti, kas paredzēti tam, lai palīdzētu mazināt sekas, ko rada agrīnas slēgšanas rezultātā zaudētā valsts enerģijas ražošanas jauda.

Starptautiskie ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondi: ERAB pārvaldītie fondi, kas atbalsta ekspluatācijas izbeigšanas procesu Lietuvā (Ignalinas Starptautiskais ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds — IIDSF), Bulgārijā (Kozlodujas Starptautiskais ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds — KIDSF) un Slovākijā (Bohunices Starptautiskais ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds — BIDSF).

Tehniskā ekspluatācijas izbeigšana: šajā ziņojumā tā ietver metodiku, tehnoloģiju un darbus, kas saistīti ar radioloģiski aktivētu/piesārņotu struktūru un sistēmu dekontamināciju, demontāžu un sadalīšanu, kā arī to pienācīgu pārvaldību.

Uzkrājumi: grāmatvedībā — saistības, kam bilancē nav noteikts laiks vai summa.

1Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 1368/2013 par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā un Slovākijā un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un (Euratom) Nr. 647/2010 (OV L 346, 20.12.2013., 1. lpp.).

2Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 1369/2013 par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmai Lietuvā un atceļ Regulu (EK) Nr. 1990/2006 (OV L 346, 20.12.2013., 7. lpp.).

Saīsinājumi

BKS: Bohunices kodolelektrostacija Slovākijā

CPVA: Centrālā projektu vadības aģentūra Lietuvā

ERAB: Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

GDP: gada darba programma

GDR: galvenie darbības rādītāji

IKS: Ignalinas kodolelektrostacija Lietuvā

IRD: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

JAVYS a.s.: Slovākijas valsts uzņēmums, kas atbild par ekspluatācijas izbeigšanu un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu

KKS: Kozlodujas kodolelektrostacija Bulgārijā

NDAP: Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas

RBMK-1500: lieljaudas kanālveida reaktors (kā Lietuvā)

SAEA: Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra

SERAW: Bulgārijas valsts uzņēmums, kas atbild par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu

VVER 440/230: ūdens-ūdens enerģētiskais reaktors (kā Bulgārijā un Slovākijā)

Kopsavilkums

I

Kad Lietuva, Bulgārija un Slovākija bija Eiropas Savienības (ES) kandidātvalstis, astoņu padomju laikā projektētu pirmās paaudzes kodolreaktoru slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana trijās kodolelektrostacijās bija to pievienošanās nosacījums.

II

Šo kodolreaktoru slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana pirms to projektētā darbmūža beigām visām trim dalībvalstīm bija liels finansiāls un ekonomisks slogs. Tāpēc ES piekrita, sākot ar 1999. gadu, sniegt finansiālu atbalstu. Līdz 2020. gadam ES atbalsts būs kopumā sasniedzis 3,8 miljardus EUR, no kuriem lielāko daļu būs saņēmusi Lietuva, pēc tam Bulgārija un, visbeidzot, Slovākija.

III

Šīs revīzijas mērķis bija noteikt, vai kopš 2011. gada, kad tika publicēts Palātas iepriekšējais ziņojums par šo tematu, ir panākts progress, īstenojot ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā.

IV

ES īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas nesniedza pareizos stimulus savlaicīgai un izmaksu ziņā efektīvai ekspluatācijas izbeigšanai.

V

Kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, izbeidzot kodoliekārtu ekspluatāciju Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, Kozlodujas kodolelektrostacijā Bulgārijā un Bohunices kodolelektrostacijā Slovākijā. Galvenās iekārtas kodolelektrostaciju nekontrolētajās zonās ir demontētas, bet svarīgie uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles zonās, tostarp reaktora ēkās, visām trim dalībvalstīm vēl ir jāpaveic. Lai gan dalībvalstu iestādes apgalvo, ka kodolelektrostacijas ir neatgriezeniski slēgtas, ne visi plānotie rezultāti, kurus Komisija izmanto, lai novērtētu virzību uz neatgriezenisku slēgšanu, ir pilnībā sasniegti.

VI

Visas trīs dalībvalstis guva zināmus panākumus atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras ieviešanā, bet daudzi svarīgi infrastruktūras projekti 2011.–2015. gada periodā aizkavējās. Ilgākā kavēšanās bija Lietuvā, kur ekspluatācijas izbeigšanas termiņš kopš 2011. gada tika atlikts uz vēl deviņiem gadiem — līdz 2038. gadam. Problēmas joprojām ir visās trīs dalībvalstīs, piemēram, paļaušanās uz ārējiem ekspertiem un novatorisku tehnisku risinājumu izmantošana.

1. ieteikums. Visām trim attiecīgajām dalībvalstīm ir

a)vēl vairāk jāuzlabo projektu vadības metodes, lai vajadzīgā atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas infrastruktūra tiktu izveidota atbilstoši plānam;

b)jāveic savu tehnisko spēju uzlabošanas pasākumi, lai panāktu labāku samēru starp iekšējiem un ārējiem ekspertiem;

c)jāatrod labāki veidi, kā apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināšanām gan savstarpēji, gan arī ar plašāku sabiedrību, kas iesaistīta kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas procesos ES un ārpus tās. Komisijai tas jāveicina izmaksu ziņā efektīvā veidā.

VII

Visās trīs dalībvalstīs notiekošās sarunas par iespējamiem augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas risinājumiem, kas var būt pieņemti valsts, reģionālā vai citādi ES līmenī, joprojām ir tikai koncepcijas izstrādes procesā, lai gan šādu risinājumu ieviešanai ir vajadzīgi vairāki desmiti gadu.

2. ieteikums

a)Komisijai kopā ar visām attiecīgajām ES dalībvalstīm ir jāizpēta lietotās kodoldegvielas un augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iespējas, tostarp reģionāli vai citādi ES risinājumi, pienācīgi ņemot vērā alternatīvu drošību, drošumu un izmaksu lietderību. Pārskats par šo tematu Komisijai jāietver savā pirmajā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Radioaktīvo atkritumu direktīvas īstenošanu;

b)visām trim dalībvalstīm paralēli jāīsteno savi galīgās apglabāšanas plāni, lai sagatavotu pilnīgākas izmaksu aplēses un finansēšanas plānus lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, kā to paredz Radioaktīvo atkritumu direktīva.

VIII

Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas visās trīs kodolelektrostacijās kopā būs vismaz 5,7 miljardi EUR, bet, ietverot arī galīgās apglabāšanas izmaksas, divas reizes vairāk. Ekspluatācijas izbeigšanas finansējuma deficīts Lietuvā kopš Palātas pēdējās revīzijas ir palielinājies, un tagad izmaksas finansējumu pārsniedz par 1,6 miljardiem EUR. Bulgārijas un Slovākijas aprēķinātais finansējuma deficīts pašreiz ir attiecīgi 28 miljoni EUR un 92 miljoni EUR. Lai gan visas trīs dalībvalstis galu galā ir atbildīgas par to, lai ekspluatācijas izbeigšanai un galīgajai apglabāšanai būtu pieejami pietiekami finanšu resursi, to līdzfinansējums ES ekspluatācijas izbeigšanas programmās joprojām ir ļoti ierobežots. Komisija nav sniegusi skaidrus norādījumus attiecībā uz līdzfinansēšanas prasībām. Darbinieku skaits visās trīs kodolelektrostacijās kopš laika, kad tās darbojās pilnā apjomā, ir samazinājies, taču konkrēti ES līdzekļi tiek izmantoti, lai segtu to darbinieku izmaksas, kuri veic kodolelektrostaciju drošu uzturēšanu. Komisija 2011. gadā norādīja, ka neplāno pagarināt ES finansiālā atbalsta periodu pēc 2020. gada.

3. ieteikums. Visām trim dalībvalstīm ir jāatzīst sava nozīme principa “piesārņotājs maksā” ievērošanas nodrošināšanā un jābūt gatavām gan pašreizējā finansēšanas periodā, gan arī pēc tam izmantot valsts līdzekļus, lai segtu ekspluatācijas izbeigšanas, kā arī galīgās apglabāšanas izmaksas.

4. ieteikums. Komisijai ir jācenšas palielināt valstu līdzfinansējumu 2014.–2020. gada finansēšanas periodā. Piemēram, Komisijas lēmumā tai skaidri jānosaka “labi pamatoti izņēmuma” apstākļi, kādos ES, īstenojot kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, var pilnā apmērā finansēt projektus.

5. ieteikums. Īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā pēc 2020. gada ir jāpārtrauc. Ja pēc 2020. gada vienā vai vairākās no šīm trim dalībvalstīm tiek konstatēta skaidra vajadzība pēc ES līdzekļiem, jebkuram turpmākam ES finansējumam, ko ierosinājusi Komisija un apstiprinājis likumdevējs, ir jāietver pareizie stimuli ekspluatācijas izbeigšanai, kā arī tam jānosaka laika ierobežojums un atbilstošs dalībvalstu līdzfinansējuma līmenis. Viens veids, kā to panākt, ir apsvērt paplašinātu piekļuvi Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, lai tie varētu finansēt kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ja ir izpildīti šie nosacījumi.

6. ieteikums. Komisijai jāļauj ES finansējumu saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām izmantot vienīgi to darbinieku izmaksu segšanai, kuri pilnībā strādā pie ekspluatācijas izbeigšanas.

IX

Komisijas novērtējums par to, vai finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plāni atbilst ex ante nosacījumiem, nebija prasībām atbilstošs.

7. ieteikums. Komisijai jāpabeidz ex ante nosacījumu novērtējums.

X

Nākotnes izmaksas ne vienmēr ir atzītas kā uzkrājumi un/vai ietvertas kontu piezīmēs. Tas ierobežo pārredzamību un attiecīgo iestāžu spēju pienācīgi plānot to, kā segt ekspluatācijas izbeigšanas un lietotās kodoldegvielas apglabāšanas nākotnes izmaksas.

8. ieteikums. Komisijai kopā ar visām attiecīgajām dalībvalstīm ir jāstrādā, lai nodrošinātu, ka visas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu saistītās nākotnes izmaksas saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem tiek uzskaitītas pienācīgi un pārredzamā veidā.

Ievads

01

Kad Lietuva, Bulgārija un Slovākija bija Eiropas Savienības (ES) kandidātvalstis, astoņu padomju laikā projektētu pirmās paaudzes kodolreaktoru slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana trijās kodolelektrostacijās³ bija to pievienošanās nosacījums (sk. 1. attēlu un I pielikumu). Tā kā modernizācija atbilstoši rietumu drošības standartiem tika atzīta par nesaimniecisku, pievienošanās sarunu laikā tika panākta vienošanās par šo reaktoru slēgšanu pirms to projektētā darbmūža beigām⁴. Visas trīs kodolelektrostacijas pārvalda valsts uzņēmumi.

1. attēls

Kodolelektrostacijas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā, uz kurām attiecas ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas

Avots: ERP, pamatojoties uz kodolelektrostaciju sniegto informāciju. Fotoattēli: © Bohunices kodolelektrostacija (BKS), Kozlodujas kodolelektrostacija (KKS), Ignalinas kodolelektrostacija (IKS).

02

Gan Bohunices V1 kodolelektrostacijai Slovākijā, gan arī Kozlodujas kodolelektrostacijai Bulgārijā ir ūdens-ūdens enerģētiskie reaktori (VVER) — paaugstināta spiediena ūdens reaktoru apakškategorija (sk. 2. attēlu). Šāda veida reaktoru ekspluatācija citās Eiropas vietās jau ir izbeigta.

2. attēls

Paaugstināta spiediena ūdens reaktors kodolelektrostacijā (VVER 440/230)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

03

Reaktors Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā ir grafīta (RBMK-1500) reaktors, kas ir verdoša ūdens reaktoru apakškategorija, ko parasti dēvē arī par Černobiļas veida reaktoru (sk. 3. attēlu). Šī ir pirmā reize, kad tiek izbeigta šāda grafīta reaktora ekspluatācija⁵.

3. attēls

Grafīta reaktors kodolelektrostacijā (RBMK-1500)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas

04

Šo kodolelektrostaciju slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana pirms to projektētā darbmūža beigām visām trim attiecīgajām dalībvalstīm bija liels finansiāls un ekonomisks slogs, vēl jo vairāk tāpēc, ka tās nebija uzkrājušas valsts līdzekļus, lai pilnībā segtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas, un tām trūka vajadzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras⁶.

05

ES piekrita no 1999. gada sniegt finansiālu atbalstu. Tas sākās ar Phare programmu — pirmspievienošanās instrumentu, kas bija paredzēts, lai sniegtu finansiālu un tehnisku palīdzību kandidātvalstīm Centrāleiropā un Austrumeiropā. Kad visas trīs valstis bija pievienojušās ES, atbalsta sniegšana turpinājās saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām, pamatojoties uz individuālo pievienošanās līgumu un Padomes regulu noteikumiem (pārskatu sk. II pielikumā)⁷. Katrai valstij tika izveidota atsevišķa īpaša atbalsta programma.

06

Laikā no atbalsta programmu uzsākšanas 1999. gadā līdz pat 2013. gadam šīs programmas ietvēra

οekspluatācijas izbeigšanas pasākumus, lai palīdzētu mazināt finansiālo slogu šīm dalībvalstīm, kad tās sāk kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanu;

οpasākumus, lai palīdzētu mazināt sekas, ko rada agrīnas slēgšanas rezultātā zaudētā valsts enerģijas ražošanas jauda.

07

Pašreizējā 2014.–2020. gada laikposmā tikai par ekspluatācijas izbeigšanas pasākumiem⁸ var saņemt finansējumu no ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām, kuru īpašie mērķi ir norādīti 1. tabulā.

1. tabula

ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu īpašie mērķi 2014.–2020. gadam

Programma | Īpašie mērķi
Ignalina (Lietuva) | Degvielu no 2. bloka reaktora kodola un 1. un 2. bloka reaktoru degvielas baseiniem ievietot lietotās degvielas sausās uzglabāšanas iekārtā.
Drošā veidā apkalpot reaktoru blokus.
Veikt demontāžu turbīnu zālē un citās palīgēkās.
Drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu atkritumus saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu.
Kozloduja (Bulgārija) | Veikt demontāžu 1.–4. bloka turbīnu zālēs un palīgēkās.
Demontēt lielas iekārtas un iekārtas 1.–4. bloka reaktora ēkās.
Drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu atkritumus saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu.
Bohunice (Slovākija) | Veikt demontāžu V1 reaktora turbīnu zālē un palīgēkās.
Demontēt lielas iekārtas un iekārtas V1 reaktora ēkās.
Drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu atkritumus saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu.
Visi | Visas Iespējami pasākumi augsta drošuma līmeņa uzturēšanai blokos, kuros norit ekspluatācijas izbeigšanas pasākumi, tostarp atbalsts kodolelektrostacijas personālam.

Avots: ERP, pamatojoties uz Padomes Regulām (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013.

08

Līdz 2020. gadam ES atbalsts būs kopumā sasniedzis 3,8 miljardus EUR (sk. 4. attēlu).

4. attēls

ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzība Lietuvai, Bulgārijai un Slovākijai no 1999. līdz 2020. gadam

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.

09

Lielāko daļu atbalsta saņem Lietuva, pēc tam Bulgārija un, visbeidzot, Slovākija (sk. 5. attēlu)⁹.

5. attēls

Katras dalībvalsts daļa no ES kopējā ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības apmēra 1999.–2020. gadā

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.

10

Komisija savā ietekmes novērtējumā, ko sagatavoja par 2014.–2020. gada finanšu periodu, norādīja, ka neplāno pagarināt ES finansiālā atbalsta periodu pēc 2020. gada¹⁰.

Kas ir kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana?

11

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana ir pēdējais posms kodolelektrostacijas dzīves ciklā. Visā Eiropā aizvien vairāk kodolelektrostaciju ekspluatācija jau tiek izbeigta vai arī tiks izbeigta tuvākajā vai vidēji tuvā laikā. ES 2015. gada beigās darbojās 129 kodolreaktori un vēl 91 bija slēgts, no kuriem triju ekspluatācija jau bija pilnībā izbeigta (sk. III pielikumu). Paredzams, ka līdz 2025. gadam tiks slēgti vairāk nekā 50 no 129 reaktoriem, kas pašreiz darbojas¹¹.

6. attēls

Kodolreaktoru stāvoklis ES 2015. gada 31. decembrī

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas un SAEA Kodolreaktoru informācijas sistēmas (PRIS) datiem.

12

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana ietver dažādus specifiskus procesus, no kuriem daži notiek paralēli. Process ir pabeigts, kad teritorija ir attīrīta līdz tādam stāvoklim, ka zemi var atkārtoti izmantot vai apbūvēt vai nu bez jebkādiem ierobežojumiem (apbūves teritorijas statuss), vai ar konkrētiem ierobežojumiem (degradētas teritorijas statuss) saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Visām trim teritorijām Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā ekspluatācijas izbeigšanas pasākumu rezultātā ir jāsasniedz degradētas teritorijas statuss.

13

Visas trīs dalībvalstis izvēlējās “tūlītējas demontāžas” ekspluatācijas izbeigšanas stratēģiju, nevis “atliktās demontāžas” jeb “ilgtermiņa aizsargnožogojuma” stratēģiju. Tūlītējas demontāžas gadījumā ekspluatācijas izbeigšana sākas drīz pēc tam, kad darbība pilnībā apturēta. Izmantojot alternatīvo atliktās demontāžas stratēģiju, tiklīdz kodoldegviela ir izņemta, visa iekārta vai tās daļa, kas satur radioaktīvu materiālu, tiek vai nu pārstrādāta, vai arī saglabāta drošā stāvoklī, līdz to dekontaminē un/vai demontē¹².

14

Ekspluatācijas izbeigšana ietver gan parastus rūpniecisko iekārtu ekspluatācijas izbeigšanas darbus, piemēram, turbīnu zāles demontāža, gan arī ļoti specifiskas darbības ar radioaktīvo materiālu uz vietas. Būtiska nozīme ir darbību pareizās secības plānošanai un izmantojamo procedūru un metodikas noteikšanai.

15

Kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas galvenie procesi ir norādīti 7. attēlā.

7. attēls

Kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas galvenie procesi

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

16

Kodoliekārtu operatoriem ir jāsagatavo un jāatjaunina galīgais ekspluatācijas izbeigšanas plāns, kurš ietver finansēšanas plānu un kurā ir izklāstīti visi vajadzīgie pasākumi, kā arī to grafiks un paredzamās izmaksas¹³. ES atbalsts ir jāīsteno saskaņā ar šiem plāniem, vienlaikus pastāvīgi uzturot augstāko drošības līmeni¹⁴.

17

Visas darbības, kuras veic kodolelektrostacijas dzīves ciklā, tostarp ekspluatācijas izbeigšana, tiek regulētas, un tām ir vajadzīga valsts iestādes izsniegta licence.

Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana

18

Visos kodoldegvielas cikla posmos rodas radioaktīvie atkritumi. Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) klasifikācijas shēmā atkarībā no radioaktivitātes līmeņa ir noteiktas sešas radioaktīvo atkritumu kategorijas, kas norādītas 2. tabulā.

2. tabula

Radioaktīvo atkritumu kategorijas, to apsaimniekošana un apglabāšana

Kategorija
Apraksts
Apsaimniekošana un apglabāšana
(dziļums zem zemes tikai kā norāde)

Atbrīvota radioaktivitātes līmeņa atkritumi
Atkritumi, kas satur tik mazu radionuklīdu koncentrāciju, ka pretradiācijas aizsardzības noteikumi nav vajadzīgi un šos atkritumus var atbrīvot no regulatīvās kontroles.
zemes līmenī
brīva apglabāšana, atkritumu izgāztuve

Ļoti īslaicīga radioaktivitātes līmeņa atkritumi
Atkritumi, kas satur tikai ļoti īslaicīgus radionuklīdus pussabrukšanas periodā, kuru radioaktivitātes koncentrācija pārsniedz atbrīvojuma līmeni.
zemes līmenī
sabrukšanas procesā esošo atkritumu glabātava

Ļoti zems radioaktivitātes līmenis
Ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumi. Atkritumi, kas ne vienmēr atbilst atbrīvoto atkritumu kritērijiem, bet kuriem nav vajadzīga stingra norobežošana un izolēšana.
zemes līmenī
atkritumu poligons

Zema radioaktivitātes līmeņa atkritumi
Atkritumi ar ierobežotu ilglaicīgo radionuklīdu daudzumu. Šādi atkritumi ir labi jāizolē un jānorobežo līdz pat vairākiem simtiem gadu.
pazemē
tuvu zemes virsmai (< 30 metri)

Vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumi
Atkritumi, kuri sava satura, it īpaši ilglaicīgo radionuklīdu, dēļ ir jānorobežo vēl stingrāk, bet siltumatdeve nav vajadzīga vai vajadzīga tikai ierobežotā apjomā. pazemē
pazemē
vidējā dziļumā (30–100 metri)

Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi
Atkritumi, kuru radioaktivitātes koncentrācijas līmenis ir pietiekami augsts, lai radītu lielu siltuma daudzumu, vai kas satur daudz ilglaicīgo radionuklīdu. Šajā kategorijā ietilpst lietotā kodoldegviela.
pazemē
ģeoloģiskā apglabāšana (> 400 metri)

Avots: ERP, pamatojoties uz SAEA drošības standartiem “Classification of Radioactive Waste” [Radioaktīvo atkritumu klasifikācija], vispārējā drošības rokasgrāmata Nr. GSG-1, 2009. gads.

19

Katrai kategorijai ir vajadzīgas citas drošas norobežošanas un apsaimniekošanas tehnoloģijas un metodes. Spektra vienā galā esošos atbrīvotos atkritumus var vienkārši apglabāt kopā ar sadzīves atkritumiem. Otrā galā — augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi, piemēram, lietotā kodoldegviela, ir tik radioaktīvi, ka tiem vajadzīga stingrākā norobežošana un izolēšana, lai nodrošinātu ilgtermiņa drošumu un drošību. Apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā, kas izrakta vairākus simtus metru zem zemes, ir parasti atzīta par augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās apglabāšanas labāko risinājumu¹⁵. Saskaņā ar SAEA drošības standartiem, kad beidzas kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas process, atkritumu apsaimniekošana vēl nav pabeigta, jo augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi vēl nav apglabāti galīgās apglabāšanas vietā¹⁶.

“Piesārņotājs maksā” kā ES un starptautiska līmeņa princips

20

Lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā reglamentē Radioaktīvo atkritumu direktīva¹⁷. Tās prasību pamatā ir SAEA 1997. gada konvencija, kuru parakstījušas Lietuva, Bulgārija un Slovākija¹⁸. Saskaņā ar šo konvenciju līgumslēdzējām pusēm ir jāpiemēro princips “piesārņotājs maksā”, proti, atkritumu radītājiem ir jāsedz to apsaimniekošanas izmaksas, lai novērstu kaitējumu cilvēku veselībai un videi¹⁹. Cits princips, kas ir pamatā šai konvencijai, ir tāds, ka kodolatkritumu apsaimniekošanas slogu nedrīkst nepamatoti uzlikt nākamajām paaudzēm. Tas ir paredzēts Radioaktīvo atkritumu direktīvā, kurā norādīts, ka “visām dalībvalstīm vajadzētu būt ētiskam pienākumam izvairīties no nepamatota sloga uzlikšanas nākamajām paaudzēm saistībā ar lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem, tostarp radioaktīvajiem atkritumiem, kuru rašanās ir sagaidāma, izbeidzot esošo kodoliekārtu ekspluatāciju”²⁰.

ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu dalībnieku uzdevumi un pienākumi

21

Kā atļauts attiecīgajos tiesību aktos, Eiropas Komisija ir izvēlējusies kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas pārvaldīt, izmantojot netiešo pārvaldību²¹. Saskaņā ar šo pārvaldības veidu budžeta izpildes uzdevumus Komisija uztic īstenošanas struktūrām (sk. IV pielikumu), bet pati saglabā vispārējo atbildību un pārskatatbildību par ES budžeta izpildi. Tāpēc Komisijai ir jānodrošina, ka īstenošanas iestādes ir izveidojušas atbilstošas kontroles un uzraudzības struktūras. Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) darbojas kā šo visu trīs programmu īstenošanas struktūra.

22

Turklāt Lietuvā Centrālā projektu vadības aģentūra, kas ir valsts publiskā sektora struktūra, darbojas kā otra īstenošanas struktūra un tās pārvaldībā esošajos projektos veic tādas pašas funkcijas kā ERAB²². Revīzijas laikā visi jaunie projekti tika novirzīti, izmantojot Centrālās projektu vadības aģentūru. ERAB turpinās uzraudzīt tās atbildībā iepriekš nodotos projektus.

23

Visām trim dalībvalstīm ir jāizveido atbilstošas programmu īstenošanas valsts struktūras un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai novērstu jebkādus juridiskos vai administratīvos šķēršļus to attiecīgo ekspluatācijas izbeigšanas programmu pienācīgai darbībai²³. Dalībvalstis ieceļ programmas koordinatoru no ministrijas, kas atbild par enerģētikas politiku, kurš uzņemas vispārēju atbildību par attiecīgo ekspluatācijas izbeigšanas programmu plānošanu, koordinēšanu un uzraudzību valsts līmenī.

24

Lietuva ir arī izraudzījusies Finanšu ministriju, lai tā darbojas kā finanšu koordinators, kas atbild par Centrālās projektu vadības aģentūras finanšu uzraudzību.

25

Programmu galvenie saņēmēji ir kodolelektrostaciju operatori un/vai ekspluatācijas izbeigšanas licences turētāji, kas ir valsts uzņēmumi. Tie atbild par projektu izpildi, tiklīdz ir apstiprināti priekšlikumi.

26

Katru gadu dalībvalstis iesniedz priekšlikumu gada darba programmai, kurā ir aprakstīts finansējuma paredzamais izlietojums. Pēc tam Komisija pēc apspriešanās ar Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu komiteju, ko veido pārstāvji no visām 28 ES dalībvalstīm, apstiprina finansēšanas lēmumus. Tā arī apstiprina dokumentus par īstenošanas struktūras izraudzītajiem atsevišķajiem projektiem, kas tiks finansēti ar ES palīdzību. Pēc koordinācijas valsts līmenī jaunos projektu priekšlikumus programmas koordinators iesniedz apstiprināšanai ERAB un Centrālajai projektu vadības aģentūrai (Lietuva). Pēc apstiprināšanas īstenošanas struktūras projektu priekšlikumus iesniedz Komisijai.

27

Pēc tam Komisija saskaņā ar līguma noteikumiem attiecīgos līdzekļus pārskaita ERAB, kā arī Centrālajai projektu vadības aģentūrai (Lietuva). Šīs struktūras pēc tam uzrauga projektu īstenošanu.

ERP iepriekšējais īpašais ziņojums par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu

28

Eiropas Revīzijas palātas 2011. gada īpašais ziņojums attiecas uz ES finanšu palīdzību kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā²⁴.

3Kozlodujas kodolelektrostacijā Bulgārijā un Bohunices kodolelektrostacijā Slovākijā blakus reaktoriem, kuru ekspluatācija tiek izbeigta, ir reaktori, kas darbojas. Šajā ziņojumā vārdu “kodolelektrostacija” lieto tikai attiecībā uz reaktoriem, kuru ekspluatācija tiek izbeigta.

4“Agenda 2000 – Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the Applications for Membership to the European Union presented by the candidates Countries” [Rīcības programma 2000. gadam — Komisijas atzinumu kopsavilkums un secinājumi par kandidātvalstu iesniegtajiem pieteikumiem dalībai Eiropas Savienībā], DOC/97/8, Strasbūra/Brisele, 1997. gada 15. jūlijs; “Kodoldrošība ES kandidātvalstīs”, Rietumeiropas kodolregulatoru asociācija (WENRA), 2000. gada oktobris.

5Lai gan reaktora bloki Černobiļā ir slēgti, to ekspluatācija nav izbeigta. Pēc avārijas 1986. gadā 4. reaktora bloks tika iebūvēts “sarkofāgā”.

6Komisijas dienestu darba dokuments “Nuclear Decommissioning Assistance Programme data” [Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu dati] (SEC(2011) 914 galīgā redakcija).

7Papildus ES atbalstam Lietuva un Bulgārija ir arī saņēmušas atsevišķas dotācijas no kodoldrošības kontiem, kurus pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) kodoliekārtu ekspluatācijas drošības nodrošināšanai.

8Par seku mazināšanas pasākumiem, tostarp par energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas pasākumiem, var saņemt finansējumu no Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, ko izmanto visas trīs dalībvalstis.

9Šajā ziņojumā dalībvalstis tiek uzskaitītas pēc attiecīgo programmu lieluma: Lietuva, Bulgārija un Slovākija.

10Komisijas dienestu darba dokuments “Impact assessment” [Ietekmes novērtējums], SEC(2011) 1387 galīgā redakcija.

11“Kodoljomas pārskata programma, iesniegta saskaņā ar Euratom līguma 40. pantu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai” (COM(2016) 177 final, 4.4.2016., 7. lpp.), turpmāk — Komisijas 2016. gada kodoljomas pārskata programma.

12SAEA drošības standarti, “Decommissioning of Facilities” [Iekārtu ekspluatācijas izbeigšana], vispārējās drošības prasības, Nr. GSG 6. daļa, 2014. gads.

13SAEA drošības standarti, vispārējās drošības prasības, 6. daļa, 15.–16. lpp.

14Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013 2. panta 1. punkts.

15SAEA drošības standarti “Classification of Radioactive Waste” [Radioaktīvo atkritumu klasifikācija], vispārējā drošības rokasgrāmata Nr. GSG-1, 2009. gads, 6. lpp.

16SAEA drošības standarti “Classification of Radioactive Waste” [Radioaktīvo atkritumu klasifikācija], vispārējā drošības rokasgrāmata Nr. GSG-1, 2009. gads, 3. lpp.

17Padomes 2011. gada 19. jūlija Direktīva 2011/70/Euratom, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).

18SEAE Kopējā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencija.

19SAEA Kopējā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencijā (21. pantā) teikts: “Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, lai galvenais atbildīgais par drošību lietotās degvielas vai radioaktīvo atkritumu pārvaldībā būtu atbilstošās licences turētājs, un veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu katra šādas licences turētāja atbildību.”

20Padomes Direktīva 2011/70/Euratom, 24. apsvērums.

21Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 58. panta c) apakšpunkts. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2015. gada 28. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/1929.

22Slovākija ir oficiāli ierosinājusi izveidot otru, valsts līmeņa īstenošanas kanālu, kurā Slovākijas Inovācijas un enerģētikas aģentūra darbotos kopā ar ERAB.

23Komisijas 2014. gada 7. augusta Īstenošanas lēmums, ar ko nosaka piemērošanas noteikumus, kas attiecas uz kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijai, Lietuvai un Slovākijai no 2014. līdz 2020. gadam (C(2014) 5449 final), 4. pants.

24Īpašais ziņojums Nr. 16/2011 “ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: sasniegtais un nākotnē sasniedzamais” (http://eca.europa.eu).

Revīzijas tvērums un pieeja

29

Šīs revīzijas mērķis bija noteikt, vai kopš 2011. gada, kad tika publicēts Palātas iepriekšējais ziņojums, ir panākts progress, īstenojot ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā²⁵.

30

Proti, Palāta pārbaudīja, vai programmu īstenošanā ir panākts progress saistībā ar

—kodolelektrostaciju demontāžu, vajadzīgo licenču iegūšanu un lietotās kodoldegvielas un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras izveidi;

—ticama izmaksu novērtējuma sagatavošanu un ekspluatācijas izbeigšanas pabeigšanai vajadzīgo līdzekļu nodrošināšanu.

31

Ikvienā no trim dalībvalstīm Palāta apmeklēja attiecīgās teritorijas, analizēja programmu un projektu dokumentus un iztaujāja dalībvalstu amatpersonas, kodolelektrostaciju operatorus, valsts radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas licences turētājus, regulatīvās iestādes, kā arī īstenošanas struktūru un Eiropas Komisijas darbiniekus.

32

Lai novērtētu progresu projektu līmenī, Palāta šajās trīs dalībvalstīs izraudzījās 17 ES finansētus infrastruktūras un ar infrastruktūru nesaistītus kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas projektus (sk. V pielikumu). Palāta izraudzījās projektus, par kuriem iepriekšējā ziņojumā bija izdarīti kritiskākie secinājumi, un citus projektus, kuri ir ļoti svarīgi ekspluatācijas izbeigšanai. Palāta arī apkopoja datus par kavējumiem un izmaksu pārsniegumiem, kas skar 18 pašlaik notiekošus svarīgus infrastruktūras projektus (sk. VI pielikumu).

33

Kur tas bija iespējams, Palāta konstatēja arī perspektīvu prakses uzlabojumu piemērus visās trīs dalībvalstīs, kā arī vispārēju tālredzīgu plānošanu. Šim nolūkam revīzijā tika ietverts pasaulē pirmās dziļās ģeoloģiskās glabātavas būvniecības vietas apmeklējums Somijā (sk. VII pielikumu).

34

Revīzija notika no 2015. gada aprīļa līdz 2016. gada aprīlim.

35

Revīzijā nebija ietverta projektu izdevumu atbilstība īpašajiem fondu noteikumiem. Tajā nebija ietvertas arī publiskā iepirkuma procedūras. Palāta nevērtēja radioaktīvo avotu drošību vai iekārtu drošumu, jo tas ir attiecīgo valsts iestāžu pienākums. Nekādā ziņā Palāta neiestājās par vai pret kodolenerģiju un neizdarīja nekādus secinājumus par energoapgādes struktūru ES — šādi jautājumi ziņojumā nav aplūkoti.

25Īpašais ziņojums Nr. 16/2011.

Apsvērumi

Saistībā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, bet vēl ir jāveic svarīgi uzdevumi

36

Šajā iedaļā ir izklāstīti Palātas secinājumi par progresu ES palīdzības programmu atbalstītajā kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas procesā kopš 2011. gada, īpaši norādot visus kavējumus, kas skar svarīgākos infrastruktūras projektus.

Progress ir panākts nekontrolētajās zonās, bet reaktoru ēku ekspluatācijas izbeigšana vēl nav sākusies, un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra ir izveidota tikai daļēji

37

Katrā no trim kodolelektrostacijām Palāta pārbaudīja,

—apmēru, kādā kodolelektrostacijas slēgšana ir neatgriezeniska;

—progresu saistībā ar demontāžas darbībām nekontrolētajās un kontroles zonās;

—ekspluatācijas izbeigšanas un demontāžas darbībām vajadzīgās lietotās kodoldegvielas un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras pieejamību.

Valstu iestādes apgalvo, ka kodolelektrostacijas ir slēgtas neatgriezeniski, bet Komisijas plānotie rezultāti vēl nav sasniegti

38

Komisija 2011. gadā noteica četrus plānotos rezultātus, kas jāsasniedz, lai kodolelektrostacijas slēgšanu varētu uzskatīt par neatgriezenisku²⁶. Palātas novērtējums par to, kādā mērā šie plānotie rezultāti ir sasniegti Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā, ir attēlots 3. tabulā.

39

Lietuvas, Bulgārijas un Slovākijas iestādes apgalvo, ka panāktais progress nozīmē to, ka slēgšana pašreiz ir faktiski neatgriezeniska, jo atjaunot darbību vairs nebūtu iespējams ne tehniski, ne arī izmaksu ziņā lietderīgi²⁷.

3. tabula

ERP novērtējums par to, vai ir sasniegti plānotie rezultāti, kuri norāda uz visu trīs kodolelektrostaciju neatgriezenisku slēgšanu 2015. gada 31. decembrī

Plānotie rezultāti
Ignalina (Lietuva)
Kozloduja (Bulgārija)
Bohunice (Slovākija)

1. Kodolelektrostacija tiek droši uzturēta pēcslēgšanas režīmā līdz tās pilnīgai atbrīvošanai no degvielas
Izpildīts daļēji
Droša uzturēšana notiek. 1. reaktors ir atbrīvots no degvielas. 2. reaktors vēl nav atbrīvots no degvielas.
Izpildīts
Reaktori un degvielas baseini ir atbrīvoti no degvielas.
Izpildīts
Reaktori un degvielas baseini ir atbrīvoti no degvielas.

2. Iegūta ekspluatācijas izbeigšanas licence
Nav izpildīts
Licence vēl nav izsniegta.
Izpildīts daļēji
Licence izsniegta par 1. un 2. bloku un 2016. gadā paredzama par 3. un 4. bloku.
Izpildīts
Licence izsniegta 2015. gadā.

3. Pabeigts reaktora kodola/primārā kontūra demontāžas projekts
Izpildīts daļēji
Demontāžas procesa projekts vēl nav pabeigts, tiek veikts pētījums (sk. V pielikumu, 6.projektu).
Izpildīts daļēji
Demontāžas procesa projekts ir iepirkuma posmā.
Izpildīts daļēji
Demontāžas procesa projekts vēl tiek izstrādāts (sk. V pielikumu, 16. projektu).

4. Sākusies reaktora ēkas demontāža
Izpildīts daļēji
Reaktora ēkā līdz šim veikti tikai mazāk svarīgi darbi.
Izpildīts daļēji
Reaktora ēkā līdz šim veikti tikai mazāk svarīgi darbi.
Izpildīts daļēji
Reaktora ēkā līdz šim veikti tikai mazāk svarīgi darbi.

Avots: ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.

40

Tomēr viens no plānotajiem rezultātiem, kā novērtēt, vai kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas process ir kļuvis neatgriezenisks, ir ekspluatācijas izbeigšanas licence, kas jāiegūst pirms darbu sākšanas kontroles zonā. Gan Bulgārija, gan arī Slovākija kopš 2011. gada darbības licenci ir nomainījušas uz attiecīgo kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanas licenci, bet Lietuva to nav izdarījusi.

—Ignalinas kodolelektrostacijai Lietuvā vēl ir jāiegūst ekspluatācijas izbeigšanas licence, ko pašreiz tā plāno ne ātrāk kā 2022. gadā — desmit gadus vēlāk nekā plānots sākotnēji un 18 gadus pēc tam, kad 1. bloks pārtrauca ražot elektroenerģiju.

—Kozlodujas kodolelektrostacija Bulgārijā 2014. gada 27. novembrī saņēma ekspluatācijas izbeigšanas licenci uz 10 gadiem par pirmajiem diviem blokiem un 2016. gadā paredzama ekspluatācijas izbeigšanas licence par 3. un 4. bloku. Tomēr, lai veiktu jebkādus lielapjoma darbus, demontējot svarīgākās reaktora sistēmas vai reaktoru, vēl var būt vajadzīgas papildu atļaujas.

—Bohunices kodolelektrostacija Slovākijā savu pašreizējo ekspluatācijas izbeigšanas licenci saņēma 2014. gada 23.decembrī, un tā ļauj sākt demontāžas procesu reaktora ēkā. Lielapjoma demontāžas darbi ekspluatācijas izbeigšanas plānā līdz 2015. gada beigām nebija paredzēti. Šādi darbi vēl nav sākušies.

Progress saistībā ar demontāžas darbībām nekontrolētajā zonā

41

Kā parādīts 3. tabulā, neviena no trim kodolelektrostacijām vēl nav pabeigusi reaktora kodola / primārā kontūra demontāžas projektu vai paveikusi ko vairāk kā tikai mazāk svarīgus darbus reaktora ēkā. Tas nozīmē, ka svarīgie uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles zonā, tostarp reaktora ēkā, visām trim dalībvalstīm vēl ir jāveic.

42

Tomēr progress ir gūts saistībā ar demontāžas darbībām nekontrolētajā zonā. Kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma dažu galveno iekārtu, piemēram, turbīnu zāļu, demontāža visu trīs kodolelektrostaciju nekontrolētajās zonās ir pavirzījusies uz priekšu (piemēru sk. 8. un 9. attēlā). Lietuvā demontāža sākās vēlāk nekā plānots, bet kopš 2014. gada tā turpinās.

8. un 9. attēls

Fotoattēli, kuros parādīts progress, demontējot galvenās iekārtas turbīnu zālē Bohunices V1 kodolelektrostacijā Slovākijā

8. attēls. Pirms demontāžas

2011. gads. Turbīnu zāle ar turbīnām.

© Javys.

9. attēls. Pēc demontāžas

2015. gads. Turbīnu zāle bez turbīnām.

© Javys.

Zināms progress saistībā ar atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru, bet lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas vietas ir tikai koncepcijas izstrādes posmā

43

Licence, kas ļauj virzīt ekspluatācijas izbeigšanas procesu, cita starpā tiks izsniegta tikai tādā gadījumā, ja būs izstrādāti pienācīgi atkritumu apsaimniekošanas risinājumi un izveidota atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra. Tā kā dažādu veidu atkritumi tiek apsaimniekoti dažādi (sk. 2. tabulu), ir vajadzīgs pietiekami pilnīgs iekārtu un radioaktīvo atkritumu saraksts un radioloģiskais raksturojums, lai pareizi noteiktu metodes un tehnoloģijas, kas vajadzīgas sistēmu un struktūru dekontaminācijai, demontāžai un sadalīšanai, kā arī lai izraudzītos piemērotākos atkritumu apsaimniekošanas risinājumus. Šajā saistībā visas trīs dalībvalstis kopš pēdējās revīzijas ir panākušas zināmu progresu. Tomēr, lai gan ekspluatācijas izbeigšanas plāni tiek kopumā ievēroti, reaktoru ēku radioloģiskais raksturojums nevienā no trim kodolelektrostacijām vēl nav pilnīgs.

44

Attiecībā uz ļoti zema līdz vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumiem (sk. 4. tabulu) visas trīs dalībvalstis ir panākušas zināmu progresu galvenās vajadzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras izveidē. Izveidotā infrastruktūra atbilst pašreizējām vajadzībām šajā ekspluatācijas izbeigšanas procesa posmā. Tāpēc nevienā no kodolelektrostacijām pašreiz nepastāv risks, ka nepietiekamas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras jaudas dēļ ekspluatācijas izbeigšana varētu būt jāaptur. Tomēr vairāki projekti, kas attiecas uz augstāka radioaktivitātes līmeņa atkritumu apsaimniekošanu vai atkritumu apjoma pieaugumu nākotnē, ir aizkavējušies, un daži joprojām atrodas projektēšanas posmā (sk. 4. tabulu un 60.–71. punktu).

45

Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi galvenokārt ir kodoldegviela, kas jāapglabā, vai atkritumu materiāli, kas paliek pēc lietotās kodoldegvielas pārstrādes. Parasti lietotā kodoldegviela veido 95 % no augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apjoma un satur 95 līdz 99 % no kodolelektrostacijas kopējā radioaktivitātes daudzuma. Tiklīdz lietotās kodoldegvielas elementi ir izņemti no reaktora (sk. 10. attēlu), tos vai nu pārstrādā, vai ievieto pagaidu glabātavā uz aptuveni 50 gadiem.

4. tabula

Progress ļoti zema līdz vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras izveidē, 2011. un 2015. gads

2011. gads
2015. gads

Ignalina
(Lietuva)
Notiek darbs pie ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu poligona “buferzonas” izveides.
Buferzonas izveide ir pabeigta, un ir izmantoti 80 % no tās pašreizējās jaudas.

Virszemes iekārtas būvniecība vēl nav sākusies.
Virszemes iekārtas būvniecība vēl nav sākusies, jo tehniskā projekta izmaiņu dēļ ir aizkavējies iepirkuma process.

Zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa īslaicīgo atkritumu glabātava tuvu zemes virsmai atrodas projektēšanas posmā.
Atkritumu glabātava tuvu zemes virsmai joprojām atrodas projektēšanas posmā, un projekts ir aizkavējies par vienu gadu.

Ilglaicīgo vidēja radioaktivitātes līmeņa cieto atkritumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas iekārtas projekts ir aizkavējies par trīsarpus gadiem.
Cieto atkritumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas iekārtas projekts ir aizkavējies par deviņiem gadiem. Pieņemšana ekspluatācijā ir plānota 2018. gadā. Nav pieejama iekārta reaktora demontāžas atkritumu glabāšanai, lai gan ir sācies ar to saistīts projekts.

Kozloduja (Bulgārija)
Tiek izmantotas uz vietas esošās uzglabāšanas un apstrādes iekārtas, bet, lai turpinātu ekspluatācijas izbeigšanas procesu, ir vajadzīga papildu uzglabāšanas un apstrādes jauda.
Saskaņā ar novērtējumu, ko veicis ekspluatācijas izbeigšanas licences turētājs — valsts uzņēmums, kas atbild par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu (SERAW), ar pašreizējo radioaktīvo atkritumu uzglabāšanas iekārtu jaudu vajadzētu pietikt līdz 2022. gadam.

Līdz 2015. gada beigām plānots uzbūvēt valsts zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārtu.
Valsts zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārtas — galvenā trūkstošā elementa — projekts ir aizkavējies par sešiem gadiem. To paredzēts pabeigt 2021. gadā (sk. 56. punktu).

Bohunice (Slovākija)
Tiek izmantotas uz vietas esošās uzglabāšanas un apstrādes iekārtas. Lai turpinātu ekspluatācijas izbeigšanas procesu, ir vajadzīga papildu uzglabāšanas un apstrādes jauda.
Tiek īstenots projekts valsts radioaktīvo atkritumu glabātavas jaudas palielināšanai attiecībā uz ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumiem; projekts jāpabeidz 2018. gadā.

Avots: ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.

10. attēls

VVER 440/230 lietotās kodoldegvielas elementu uzglabāšanas tvertne

© Javys.

46

Lai gan Bulgārijā un Slovākijā atbrīvošana no degvielas ir pabeigta, Lietuvā 2. bloks joprojām ir daļēji piepildīts ar degvielu un 1. bloka uzglabāšanas baseinos joprojām atrodas lietotā kodoldegviela. Bulgārijā un Slovākijā lietotās kodoldegvielas elementus joprojām klasificē kā materiālu iespējamai izmantošanai nākotnē, lai gan daži no šiem materiāliem būs neizbēgami un neatgriezeniski jāapglabā. Pārskats par lietotās kodoldegvielas klasifikāciju, tās pašreizējo uzglabāšanas vietu un līdzekļiem, kā arī par lietotās kodoldegvielas pagaidu apsaimniekošanas infrastruktūras stāvokli ir sniegts 5. tabulā.

5. tabula

Pārskats par lietotās kodoldegvielas uzglabāšanu un klasifikāciju

| Vai reaktora kodols ir atbrīvots no degvielas? | Vai reaktors un uzglabāšanas baseini ir atbrīvoti no degvielas? | Lietotās kodoldegvielas klasifikācija | Lietotās kodoldegvielas pašreizējā atrašanās vieta | Vai ir pieejama lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas vieta?
Ignalina (Lietuva) | 1. bloks | Jā | Nē | Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi | 1. bloka reaktora baseinos un lietotās kodoldegvielas sausās pagaidu uzglabāšanas iekārtā uz vietas | Nē
2. bloks | Nē | Nē | Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi | 2. bloka reaktora kodolā un 2. bloka reaktora baseinos | Nē
Kozloduja (Bulgārija) | Jā | Jā | Materiāls iespējamai izmantošanai nākotnē | Lietotās kodoldegvielas mitrās un sausās pagaidu uzglabāšanas iekārtā uz vietas, daļa nosūtīta uz Krieviju | Nē
Bohunice V1 (Slovākija) | Jā | Jā | Materiāls iespējamai izmantošanai nākotnē | Lietotās kodoldegvielas mitrās pagaidu uzglabāšanas iekārtā uz vietas | Nē

Avots: ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.

47

Pārskats par progresu saistībā ar lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas infrastruktūru kopš 2011. gada ir sniegts 6. tabulā. It īpaši progresu Lietuvā ir palēninājusi kavēšanās ar lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtas būvniecību.

6. tabula

Progress saistībā ar lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas infrastruktūru, 2011. un 2015. gads

2011. gads
2015. gads

Ignalina (Lietuva)
Blokus nevarēja atbrīvot no degvielas, kamēr nedarbojās lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārta, bet šis projekts par četriem gadiem atpalika no grafika.
Lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtas būvniecības projekts aizkavējās vēl par sešiem gadiem, kopumā par 10 gadiem atpaliekot no 2005. gada galīgajā ekspluatācijas izbeigšanas plānā noteiktā grafika. Projekta pabeigšana ir priekšnosacījums ekspluatācijas izbeigšanas licences saņemšanai.

Kozloduja (Bulgārija)
Ievērojama kavēšanās un budžeta pārsniegšana, kas ietekmēja lietotās kodoldegvielas sausās pagaidu uzglabāšanas iekārtas projektēšanu un būvniecību, lai konteineros uzglabātu lietotās degvielas elementus.
2013. gada martā tika saņemts nodošanas sertifikāts, un līdz 2015. gadam no 34 plānotajiem konteineriem tika piepildīti seši. 2016. gada 29. janvārī tika saņemta uzglabāšanas iekārtas darbības licence uz 10 gadiem.

Bohunice (Slovākija)
Pieejama lietotās kodoldegvielas mitrās pagaidu uzglabāšanas iekārta.
Lietotā kodoldegviela no V1 kodolelektrostacijas tiek uzglabāta lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtā uz vietas. Tās uzglabāšanas jauda būs pietiekama līdz 2024. gadam, ietverot izlietoto kodoldegvielu no citām kodolelektrostacijām. Kamēr nav pieņemts lēmums par galīgo apglabāšanu, plāno būvēt lietotās kodoldegvielas sausās pagaidu uzglabāšanas iekārtu.

Avots: ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.

48

Lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšana ir pagaidu risinājums pirms galīgās apglabāšanas. Galīgā apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā, parasti vairākus simtus metru vai vairāk zem zemes, ir vispāratzīts augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas labākais risinājums (piemēru sk. VII pielikumā). Būtībā ikvienai valstij ar kodolprogrammu ir jāizstrādā piemērotas glabātavas izveides programma²⁸. Tomēr dažu valstu radītais radioaktīvo atkritumu daudzums var būt neliels, tām var būt ierobežoti finanšu resursi vai to ģeoloģiskie apstākļi var nebūt piemēroti²⁹. Kā parādīts 5. tabulā, nevienai no trim attiecīgajām dalībvalstīm pašreiz nav piekļuves šādai galīgās apglabāšanas vietai. Citas ES dalībvalstis sastopas ar tādām pašām grūtībām.

49

Piekļuvi galīgās apglabāšanas vietai varētu nodrošināt daudznacionālās sadarbības veidā. “Daudznacionāla glabātava” nozīmē to, ka atkritumi no vairāk nekā vienas valsts tiek apglabāti kopīgā glabātavā. Ja visas attiecīgās valstis atrodas vienā kaimiņreģionā, šādu glabātavu bieži sauc par “reģionālo glabātavu”³⁰.

50

ES Radioaktīvo atkritumu direktīva ļauj īstenot reģionālo sadarbību šajā jomā un skaidri atzīst, ka “dažas dalībvalstis uzskata, ka lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtu, tostarp arī apglabāšanas iekārtu, kopīga izmantošana (..) varētu būt izdevīgs, drošs un rentabls risinājums”³¹. Tomēr dažas ES dalībvalstis savos tiesību aktos ierobežo kodolatkritumu importu. Piemēram,

—Lietuva aizliedz radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas importu, izņemot a) radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas tranzītu caur Lietuvu un b) ārvalstīs pārstrādāto radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas atpakaļievešanu³².

—Bulgārija aizliedz radioaktīvo atkritumu importu, izņemot a) Bulgārijā ražoto un izmantoto slēgto radioaktīvā starojuma avotu atpakaļievešanu un b) radioaktīvos atkritumus, kas pārstrādāti kā pakalpojums Bulgārijai³³.

—Slovākija aizliedz radioaktīvo atkritumu importu, izņemot a) pārvadāšanu caur valsti un b) radioaktīvo atkritumu importu pārstrādei un apstrādei³⁴.

51

ES pašreiz tiek būvēta tikai viena dziļā ģeoloģiskā glabātava — Somijā (sk. VII pielikumu). No 1983. gada, kad Somijas valdība pieņēma pirmo lēmumu par īstenošanas grafiku un tika sākta teritorijas izpēte, līdz brīdim, kad varēs sākt apglabāšanu, būs pagājuši gandrīz 40 gadi (projekta laika grafiks ir parādīts 11. attēlā). Lietotās degvielas apglabāšanu ir plānots sākt 20. gadu sākumā.

11. attēls

Somijas dziļās ģeoloģiskās glabātavas projekta laika grafiks

© Posiva Oy.

52

Arī citas dalībvalstis pašreiz veic sagatavošanas darbus dziļas ģeoloģiskās glabātavas izveidei un atrodas dažādos projekta īstenošanas posmos.

—Zviedrijā valsts Radiācijas drošības iestāde pašreiz izskata pieteikumu dziļas ģeoloģiskās glabātavas būvniecībai izvēlētajā Forsmarkas teritorijā. Būvniecību un nodošanu ekspluatācijā plānots pabeigt līdz 2028. gadam³⁵.

—Francijā būvniecības pieteikums varētu tikt iesniegts 2017.–2018. gadā. Darbības izmēģinājuma posms ir plānots no 2025. līdz 2035. gadam, un izmantošana komerciāliem mērķiem sāksies pēc 2035. gada³⁶.

—Vācijā Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu uzglabāšanas komisijai, gatavojoties vietas izraudzīšanās procesam, līdz 2016.gada beigām ir jāizstrādā ziņojuma projekts. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem lēmums par izraudzīto vietu ir jāpieņem līdz 2031. gadam. Apglabāšana varētu sākties ne agrāk kā 2045.–2050. gadā³⁷.

53

Saskaņā ar ES 2011. gada Radioaktīvo atkritumu direktīvu dalībvalstīm līdz 2015. gada augustam bija jāsagatavo valsts programma, tostarp galīgās apglabāšanas plāni. Komisijas pienākums ir ziņot Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu, bet tas vēl nav izdarīts³⁸.

54

Palāta analizēja visu trīs dalībvalstu attiecīgās valsts programmas un secināja, ka Lietuva, Bulgārija un Slovākija ir tikai sākušas apspriest iespējamos galīgās apglabāšanas risinājumus, tādējādi sarunas ir koncepcijas izstrādes posmā.

55

Bulgārijas valsts programmā ir minētas trīs iespējas attiecībā uz augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumiem, tostarp lietoto kodoldegvielu

—pārstrāde citās valstīs;

—dalība reģionālos vai starptautiskos galīgās apglabāšanas risinājumos, neapdraudot valsts programmas īstenošanu;

—augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšana Bulgārijā.

Revīzijas laikā aptaujātās Bulgārijas iestādes priekšroku deva otrai — reģionālajai iespējai, jo ir bažas par valsts nelielo kodolpotenciālu, ģeoloģiskajiem un klimatiskajiem apstākļiem, likumdošanu, sabiedrības viedokli, finansiālajām spējām un augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apjomu. Galīgo lēmumu par to, kuru iespēju izvēlēties, plānots pieņemt līdz 2030. gadam. Kā pagaidu risinājums valsts programmā ir paredzēta pagaidu uzglabāšanas iekārtas būvniecība.

56

Lietuvas valsts programmā, kas tika pieņemta 2015. gada decembrī, ir paredzēta galīgās glabātavas būvniecība Lietuvā. Taču aptaujātās Lietuvas iestādes pauda līdzīgas bažas kā Bulgārijas iestādes un arī deva priekšroku reģionālai shēmai.

57

Slovākijas valsts programmā ir minētas divas iespējas:

—apglabāšana dziļā ģeoloģiskā glabātavā Slovākijā, ietverot izmaksu aplēsi;

—starptautiskas glabātavas būvniecības uzraudzība un atbalsts.

58

Neviena no trim dalībvalstīm nenorādīja, kurš reģions vai valstis varētu būt iesaistītas iespējamā reģionālā vai citā ES risinājumā.

Gandrīz visi svarīgākie ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projekti tika īstenoti ar kavēšanos

59

Lai novērtētu kopš 2011. gada sasniegto progresu saistībā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu, Palāta apkopoja datus par ES palīdzības programmu finansētiem 18 svarīgiem ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projektiem un atbalsta projektiem visās trīs dalībvalstīs (sk. VI pielikumu)³⁹.

60

Gandrīz visi izraudzītie ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projekti no 2011. līdz 2015. gadam tika īstenoti ar kavēšanos. Kā redzams VI pielikumā, no īstenošanas sākuma līdz 2015. gada beigām šie projekti kopumā aizkavējās līdz pat aptuveni desmit gadiem. Šī kavēšanās ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ Lietuva ekspluatācijas izbeigšanas galīgo termiņu kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma 2011. gadā atlika vēl uz deviņiem gadiem. Pašreiz ekspluatācijas izbeigšanas termiņš Lietuvā ir 2038. gads.

61

Palātas 2011. gada ziņojumā bija minēts, ka lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtas projekta īstenošana Lietuvā (sk. 12. attēlu) ir aizkavējusies par vairāk nekā četriem gadiem, kā parādīts 6. tabulā. Kopš tā laika projekts aizkavējās vēl par sešiem gadiem. Projekta īstenošana bija īpaši lēna no 2011. līdz 2014. gadam. Tikai 2013. gada sākumā tika pieņemti lēmumi sākt projektu uzlabot. Šā projekta aizkavēšanās palēnināja reaktora atbrīvošanu no degvielas (sk. 1. projektu V pielikumā).

12. attēls

Lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārta Ignalinas kodolelektrostacijā (Lietuva)

© IKS.

© IKS.

62

Cits svarīgs projekts Lietuvā — cieto atkritumu atgūšanas, apstrādes un uzglabāšanas iekārta — kopš pēdējās revīzijas ir aizkavējies vēl par pieciem gadiem, tādējādi kopumā par deviņiem. Saistītie komerciālie strīdi ar līgumslēdzēju ir atrisināti, un no ES palīdzības programmas kā kompensācija ir izmaksāti 55 miljoni EUR; vēl 17,9 miljoni EUR ir atlikti paredzamajiem riskiem.

63

Galvenie kavēšanās iemesli Lietuvā bija ar līgumu saistīti strīdi, nepietiekama informācija par to, kā tika faktiski būvēta kodolelektrostacija, nepilnīgi dati par iekārtu un lietoto kodoldegvielu un apakšuzņēmēju darba nepietiekama koordinācija un uzraudzība.

64

Lai gan projekti aizkavējās arī Bulgārijā un Slovākijā, tādēļ netika atlikts plānotais ekspluatācijas izbeigšanas termiņš. Slovākijā šis termiņš saglabājās — 2025. gads. Bulgārijā tas pat tika par pieciem gadiem saīsināts (no 2035. līdz 2030. gadam), lai gan tas ir skaidrojams ar 2011. gada valsts stratēģiju lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, kurā ir oficiāli pieņemts lēmums par degradētas teritorijas stāvokli, tādējādi izslēdzot apbūves teritorijas iespēju, kurai būtu vajadzīgs ilgāks laiks.

65

Projektu aizkavēšanās piemēri Bulgārijā:

—svarīgas radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtas — valsts zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārtas — būvniecību bija plānots pabeigt 2015. gadā (sk. 4. tabulu un 13. attēlu). Taču process ir aizkavējies par sešiem gadiem, galvenokārt tāpēc, ka tika noraidīts ietekmes uz vidi novērtējums, kas bija jāsāk no jauna un joprojām tiek veikts. Pašreiz iekārtas būvniecības pabeigšanas termiņš ir 2021. gads (sk. 11. projektu V pielikumā);

13. attēls

Vieta, kur tiks būvēta valsts zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārta Bulgārijā

© SERAW.

—Plazmas kausēšanas iekārtas — paredzēta cieto atkritumu ar augstu redukcijas koeficientu apstrādei un kondicionēšanai — būvniecība ir aizkavējusies par gandrīz pieciem gadiem. Tā iemesli ir problēmas ar novatorisku tehnoloģisku risinājumu noteikšanu, izmaiņas tiesiskajā regulējumā, kādēļ iekārtas projekts trīs reizes tika pārskatīts, un ietekmes uz vidi novērtējuma apstrīdēšana. Būvniecības atļauja tika izsniegta 2015. gada 14. maijā, un pašreiz ir paredzams, ka projekts tiks pabeigts 2017. gada jūnijā (sk. 14. attēlu un 11. projektu V pielikumā).

14. attēls

Sagatavošanās darbi plazmas kausēšanas iekārtas uzstādīšanai

© SERAW.

66

Slovākijā primārā kontūra dekontaminācijas projektu (sk. 15. attēlu), kas jāpabeidz, pirms var demontēt reaktora ēkas kodolu, sākotnēji plānoja pabeigt 2014. gadā. Tā kā vairākas tehniskas problēmas nav atrisinātas, 2016. gada janvāra beigās vēl nebija zināms ne projekta galīgais pabeigšanas datums, ne arī tas, kā šī kavēšanās ietekmēs izmaksas un ekspluatācijas izbeigšanas vispārējo grafiku (sk. 16. projektu V pielikumā).

15. attēls

VVER 440/230 tipa reaktors un galvenās iekārtas primārajā dzesēšanas kontūrā

© Javys.

67

Iepriekš minētie piemēri pierāda, ka visās trīs dalībvalstīs ir bijuši dažādi kavēšanās iemesli, tostarp,

—problēmas ar novatorisku tehnoloģisku risinājumu atrašanu un īstenošanu;

—nepilnīgi vēsturiskie darbības dati un nepietiekama informācija par to, kā faktiski tika būvēta kodolelektrostacija;

—nepilnīgs atkritumu saraksts un/vai raksturojums, jo īpaši reaktoru ēkās.

68

Dažos gadījumos projektu īstenošana aizkavējās tāpēc, ka bija būtiski jāmaina plāni vai pat pilnībā jāpārtrauc projekti, lai gan priekšlikumi bija vairākas reizes rūpīgi pārbaudīti. Tas liecina par grūtībām projektu atlases un izstrādes procesā. Tas arī norāda uz problēmām, ar kurām saskaras ministrijas, valstu iestādes un galīgie saņēmēji, kad ekspluatācijas izbeigšanas process tuvojas kritiskajam reaktoru ēku posmam, kur vajadzīgas īpašas zināšanas un pieredze, lai demontētu, pārvietotu un uzglabātu struktūras un iekārtas no kontroles zonas.

69

Vienlaikus daudzi, it īpaši ekspluatācijas izbeigšanas licences turētāji, paļāvās uz ārējo ekspertu, piemēram, konsultantu, inženieru un juristu, palīdzību (ārējo ekspertu izmaksas sk. 7. tabulā). Lai gan ārējo ekspertu izmantošanu paredz ERAB noteikumi un plānošanas un īstenošanas agrīnajos posmos tā ir obligāta, ekspertu izmantošanai laika gaitā būtu jāsamazinās, jo zināšanas tiek nodotas vietējiem darbiniekiem.

7. tabula

Ārējo ekspertu izmaksas 2001.–2015. gadā un to procentuālā daļa no ekspluatācijas izbeigšanas darbībām piešķirtā ES atbalsta

Ignalina (Lietuva)
2001.–2016. g.
Kozloduja (Bulgārija)
2001.–2015. g.¹
Bohunice (Slovākija)
2003.–2016. g.

Miljoni EUR
% no ES atbalsta
Miljoni EUR
% no ES atbalsta
Miljoni EUR
% no ES atbalsta

75
9
99
20
45
9

1Bulgārijas dati ietver vienu projektu vadības nodaļas līgumu, kas ir spēkā no 2016. līdz 2019. gadam.

Avots: ERP, pamatojoties uz īstenošanas struktūru sniegtajiem projektu datiem un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas projektu uzraudzības ziņojumiem.

70

Risku rada arī kvalificētu un pieredzējuši inženieru trūkums visā ES. Tas īpaši attiecas uz Lietuvu, kurai trūkst starptautiskas pieredzes, lai demontētu RBMK veida reaktoru, kas ir pirmais šāda veida reaktors, kura ekspluatācija tiks izbeigta (sk. 2. punktu)⁴⁰.

71

Visas trīs dalībvalstis cenšas uzlabot savas tehniskās spējas un pastiprināt zināšanu apmaiņu. Piemēram,

—Bulgārijā 2013. gada aprīlī divas dažādas projektu vadības nodaļas, kas atbild par ekspluatācijas izbeigšanu un valsts zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārtas būvniecību, tika apvienotas un iekļautas SERAW, kas ir ekspluatācijas izbeigšanas licences turētājs. Ārējais konsultants, kas palīdz šai integrētajai projektu vadības nodaļai, ir iekļauts SERAW organizatoriskajā struktūrā. Ārējā konsultanta darbinieki, kas atrodas objektā, strādā pa pāriem ar katra projekta vietējiem partneriem. Tiesības pieņemt galīgo lēmumu ir projektu vadības nodaļas vadītājam, kas ir SERAW vietējais darbinieks. Tas ir palielinājis atbildību un līdzdalību;

—Slovākijā JAVYS a.s., Slovākijas valsts uzņēmums, kas atbild par ekspluatācijas izbeigšanu un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, 2015. gada martā organizēja divas dienas ilgu zināšanu apmaiņas semināru ar pārstāvjiem no Ignalinas, Bohunices un Kozlodujas kodolelektrostacijām, ERAB, Eiropas Komisijas un Slovākijas Ekonomikas ministrijas.

Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas būs vismaz 5,7 miljardi EUR, bet kopā ar galīgās apglabāšanas izmaksām — divas reizes vairāk

72

Palātas iepriekšējā ziņojumā tika norādīts, ka visi trīs valsts ekspluatācijas izbeigšanas plāni un to izmaksu aplēses ir nepilnīgas. Tika konstatēts ievērojams finansējuma deficīts. Šajā revīzijā Palāta analizēja, kā ES un valstu līmenī veidojās ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas un pieejamā finansējuma līmenis. Palāta arī centās aprēķināt visas izmaksas, ietverot galīgo apglabāšanu, kas radīsies visām trim dalībvalstīm, un analizēja, kādā veidā tiek uzskaitītas saistības par nākotnes izmaksām.

Ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas kopš 2010. gada ir palielinājušās par 40 %, sasniedzot 5,7 miljardus EUR

73

Iepriekšējā ziņojumā Palāta ieteica veikt ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu saistīto izmaksu visaptverošu novērtējumu. Dalībvalstis 2014. gadā atjaunināja kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēses, kas bija noteiktas galīgajos ekspluatācijas izbeigšanas plānos, kurus tās bija iepriekš iesniegušas Komisijai. Slovākija veica nelielas papildu izmaiņas arī 2015. gadā. Šīs atjauninātās izmaksu aplēses, kuru mērķis bija sniegt pilnīgāku priekšstatu, uzrādīja izmaksu pieaugumu par 40 % no 4,1 miljarda EUR 2010. gadā līdz 5,7 miljardiem EUR 2015. gadā. Izteiktākais pieaugums bija no 2010. līdz 2011. gadam (sk. 16. attēlu). Starp visām trim dalībvalstīm bija vērojamas būtiskas atšķirības. Lielākais paredzamo izmaksu pieaugums bija Lietuvai — par 67 % no 2010. līdz 2015. gadam. Tajā pašā laikposmā pieauga arī Bohunices (Slovākija) paredzamās izmaksas — par 30 %. Kozlodujas (Bulgārija) izmaksu aplēse būtiski nemainījās. Pēc sākotnējā pieauguma 2011. gadā izmaksu aplēse, kas tika sagatavota pēc lēmuma paātrināt termiņu, uzrādīja izmaksu samazinājumu par 136 miljoniem EUR (sk. 64. punktu).

74

Kopš 2011. gada visas trīs dalībvalstis uzlaboja savu pieeju kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas darbību izmaksu aprēķināšanai galīgajos ekspluatācijas izbeigšanas plānos. Pašreiz tās izmanto jaunāko metodiku, kas pazīstama kā Starptautiskā struktūra kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aprēķināšanai⁴¹. Tomēr joprojām ir neskaidrība par visām darbībām un saistītajām izmaksām, it īpaši saistībā ar attiecīgo reaktoru ēku demontāžu, jo kontroles zonas visaptverošs daudzums un radioloģiskais raksturojums nevienā no teritorijām vēl nav pabeigts (sk. 32. punktu).

16. attēls

Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas no 2010. līdz 2015. gadam

Avots: 2010. gada skaitliskie dati: galīgie ekspluatācijas izbeigšanas plāni. 2011. gada skaitliskie dati: atjauninātās aplēses, kas sniegtas Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu komitejas sanāksmē 2011. gada martā. 2015. gada skaitliskie dati: atjauninātie galīgie ekspluatācijas izbeigšanas plāni, 2015. gada darba programmas un, atjaunināšanas rezultātā Slovākijai, 2016. gada darba programmas projekts.

Dalībvalstis, it īpaši Lietuva, saskaras ar finansiālām problēmām

75

Palāta salīdzināja visu trīs dalībvalstu izmaksu aplēses un pieejamo finansējumu, kas tika konstatēts pēdējās revīzijas laikā, ar jaunākajiem datiem, kas pieejami šīs revīzijas laikā. Pašreiz ES finansējums ekspluatācijas izbeigšanas darbībām ir paredzēts līdz 2020. gadam. Tomēr pieejamais valsts un ES finansējums 4,0 miljardu EUR apmērā nav pietiekams, lai segtu kopējās paredzamās izmaksas, kas ir 5,7 miljardi EUR, neskaitot galīgās apglabāšanas izmaksas (sk. 8. tabulu un 17. attēlu). Tādējādi finansējuma deficīts līdz ekspluatācijas izbeigšanas procesa pabeigšanai ir 1,7 miljardi EUR. 93 % no šā finansējuma deficīta attiecas uz Lietuvu.

8. tabula

Ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas un finansējuma deficīts, 2011. un 2015. gads

(miljoni EUR)

Ignalina
(Lietuva)
Kozloduja
Bulgārija
Bohunice
Slovākija
Kopā

2011. g
2015. g
2011. g
2015. g
2011. g
2015. g
2011. g
2015. g

Paredzamās izmaksas
2 930
3 376
1 243
1 107
1 146
1 239
5 319
5 722

Piešķirtais valsts finansējums¹
83
262
171
348
231
476
485
1 086

Piešķirtais ES finansējums
1 367
1 553
493
731
489
671
2 349
2 955

Finansējuma deficīts
1 480
1 561
579
28
426
92
2 485
1 681

1Piešķirto valsts finansējumu var veidot īpaši līdzekļi, kas paredzēti ekspluatācijas izbeigšanai, valsts saistību izdevumi vai citi valsts avoti.

Avots: 2011. gads: atjauninātās aplēses, kas sniegtas Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu komitejas sanāksmē 2011. gada martā.
2015. gads: dalībvalstu iestādes, atjauninātie galīgie ekspluatācijas izbeigšanas plāni, 2015. gada darba programmas un, atjaunināšanas rezultātā Slovākijai, 2016. gada darba programmas projekts.

17. attēls

Finansējuma deficīts katrā no trim dalībvalstīm, 2011. un 2015. gads

Avots: Pamatojoties uz 8. tabulu.

Izmaksu pieaugums un finansējuma deficīts Lietuvā ir ievērojams

76

Lietuvas 2015. gada izmaksu aplēsēs ekspluatācijas izbeigšanas kopējās izmaksas palielinājās par 15 % salīdzinājumā ar 2011. gadu un par 67 % salīdzinājumā ar 2010. gadu, sasniedzot 3,4 miljardus EUR. Lietuvas iestādes šo palielinājumu skaidroja ar darbaspēka izmaksām, ekspluatācijas izbeigšanas termiņa atlikšanu un izmaksu pārsniegumiem lielākajos ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projektos. Ar inflāciju saistīto izmaksu kategorija veidoja 26 % no atlikušajām ekspluatācijas izbeigšanas izmaksām līdz 2038. gadam jeb 695 miljonus EUR. To aprēķināja, pamatojoties uz ikgadējo aplēsi — 3 %, taču laikā, kad dalībvalsts veica aprēķinus, Lietuvas Republikas Centrālā banka, ņemot vērā 2013. un 2014. gada datus, noteica vidējo inflācijas aplēsi 2015. gadam — 1,5 %.

77

Arī Palāta uzskata, ka izmaksu pieauguma apmērs norāda uz vāju sākotnējo plānošanu. Piemēram, 2014. gada atjauninātajā galīgajā ekspluatācijas izbeigšanas plānā tika ietvertas 15 ekspluatācijas izbeigšanas darbības, kas iepriekš nebija ņemtas vērā un kuru paredzamās kopējās izmaksas sasniedza 318 miljonus EUR.

78

Analizējot svarīgākos infrastruktūras projektus Lietuvā no to īstenošanas sākuma līdz 2015. gada beigām, Palāta guva apstiprinājumu tam, ka šo projektu izmaksas būtiski pieauga (sk. VI pielikumu). Dažas no šīm papildu izmaksām bija saistītas ar projektu aizkavēšanos. Piemēram, kavēšanās ar lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtas projekta īstenošanu ietekmēja to, kā noritēja reaktora atbrīvošana no degvielas, un līdz 2014. gada beigām radīja papildu uzturēšanas izmaksas, kas pārsniedza 61,3 miljonus EUR (sk. 61. punktu), kā arī veicināja ekspluatācijas izbeigšanas termiņa atlikšanu.

79

Kopumā darbinieku skaits kodolelektrostacijā, kurā notiek ekspluatācijas izbeigšanas process, varētu būt tuvu līmenim, kāds tas ir ekspluatācijas laikā, līdz degviela ir izņemta no reaktora. Kodolelektrostacijai pārejot no ekspluatācijas statusa, darbinieku skaitam ir pakāpeniski jāsamazinās.

80

Darbinieku skaits visās kodolelektrostacijās ir samazinājies (sk. 9. tabulu). Tomēr Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, kur no degvielas ir atbrīvots tikai viens no abu reaktoru kodoliem un kurai joprojām ir darbības licence, darbinieku skaits un tādējādi arī ES finansēto izmaksu līmenis ir saglabājies augsts. Trešdaļa darbinieku turpina veikt kodolelektrostacijas drošu uzturēšanu. Bulgārijā un Slovākijā ir iespējams alternatīvs darbs kodolreaktoros, kas tajā pašā teritorijā joprojām darbojas ar pilnu jaudu. Lietuvā, kas kodolenerģiju vairs neražo, tas nav iespējams.

9. tabula

Darbinieku skaits reaktoru slēgšanas laikā un 2015. gadā

Darbinieku skaits
ES piešķirtais atbalsts
(miljoni EUR)³

pilnas darbības laikā¹
2015. gadā

Ignalina (Lietuva)
(2 reaktora bloki)
3 517
2 127²
171

Kozloduja (Bulgārija)
(4 reaktora bloki)
1 400
650
130

Bohunice (Slovākija)
(2 reaktora bloki)
1 060
239
45

Kopā
5 977
3 016
346

1Pilnas jaudas darbības dati 2004. gada 31. decembrī par Ignalinu, 2002. gada 31. decembrī par Kozloduju un 2006. gada 1. aprīlī par Bohunici.

2No Ignalinas kodolelektrostacijas darbiniekiem 1377 strādāja pie kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas un 701 veica drošu uzturēšanu.

3Ignalinas dati attiecas uz ES atbalstu no pirmā bloka slēgšanas 2005. gadā līdz 2016. gadam; Kozlodujas dati — no pirmā bloka slēgšanas 2003. gadā līdz 2017. gadam; Bohunices dati — no pirmā bloka slēgšanas 2008. gadā līdz 2016. gadam.

Avots: ERP, pamatojoties uz dalībvalstu iestāžu sniegtajiem datiem.

81

Kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma darbaspēka pārvaldība Ignalinā ir uzlabojusies. Piemēram, Ignalinas kodolelektrostacijas vadība ir ieviesusi ārpakalpojumu stratēģiju. Tā ietver vairāku darbību, piemēram, iekārtu uzturēšanas un neierobežotas piekļuves ēku dekontaminācijas, analīzi un lēmumu pieņemšanu par to, vai rentablāk būtu veikt saistīto pakalpojumu iepirkumu vai arī šim nolūkam norīkot vietējo personālu.

82

Tomēr tas, vai pašreizējais darbinieku skaits ir atbilstošs, nav ārēji apstiprināts, un joprojām nav sīki izstrādāta personāla komplektēšanas plāna, kas attiektos uz visu ekspluatācijas izbeigšanas procesu. Ņemot vērā līdzfinansējuma trūkumu un vietējās ekonomiskās un sociālās problēmas, kas saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanas procesu Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, pastāv risks, ka darbinieku skaits pārsniegs ekspluatācijas izbeigšanas programmas vajadzības un ES īpašais ekspluatācijas izbeigšanas finansējums tiks izmantots, lai atbalstītu šādu nodarbinātību.

83

Kā parādīts 8. tabulā un 76. punktā, Lietuvas finansējuma deficīts kopš Palātas pēdējā ziņojuma ir ievērojami palielinājies. Aptaujājot Lietuvas pārstāvjus, tika minēts Protokols Nr. 4, kas pievienots līgumam par valsts pievienošanos ES, un Lietuvas interpretācija, ka ekspluatācijas izbeigšanas projekta izmaksu palielinājumu turpinās finansēt ES⁴². Komisijas 2011. gada ietekmes novērtējumā ir norādīts, ka 2014.–2020. gada periodā atbalsts jāsniedz visām trim dalībvalstīm, pamatojoties uz to vajadzībām, bet Komisija neplāno pagarināt ES finansiālā atbalsta periodu pēc 2020. gada (sk. 10. punktu)⁴³.

Bulgārijā un Slovākijā saglabājas neliels finansējuma deficīts, lai gan aplēses laika gaitā ir būtiski mainījušās

84

Ar ES piešķirto finansējumu 2014.–2020. gada periodam Palātas iepriekšējā ziņojumā konstatētais finansējuma deficīts Bulgārijā un Slovākijā ir ievērojami samazinājies līdz attiecīgi 28 miljoniem EUR un 92 miljoniem EUR. Taču izmaksu un finansējuma deficīta aplēses ir būtiski mainījušās. Piemēram,

—Bulgārijas iestāžu veiktā finansējuma deficīta aplēse ievērojami samazinājās no 230 miljoniem EUR 2014. gada septembrī līdz 28 miljoniem EUR 2015. gada beigās, galvenokārt tāpēc, ka tika ietvertas Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās darbu izmaksas, kas nebija ņemtas vērā iepriekšējos aprēķinos. Turpretī Komisijas dati 2015. gada beigās uzrādīja deficītu 150 miljonu EUR apmērā;

—Slovākijā finansējuma deficīts 2015. gada jūnija beigās saskaņā ar Komisijas datiem bija 193 miljoni EUR, kamēr 2016. gada darba programmas projektā bija norādīti 92 miljoni EUR.

85

Šādas atšķirības starp valstu un Komisijas datiem rada jautājumus par izmantoto aprēķinu metožu ticamību un pamatotību. Turklāt būtiski mainītās summas norāda uz to, ka galīgajos ekspluatācijas izbeigšanas plānos sniegtās aplēses Palātas veiktās revīzijas laikā ne valstu ieinteresētās personas, ne arī Komisija vēl nebija rūpīgi pārbaudījušas.

Komisijas veiktais finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plānu novērtējums nebija prasībām atbilstošs

86

Daļēji atsaucoties uz ieteikumiem Palātas iepriekšējā ziņojumā, tiesiskajā regulējumā 2014.–2020. gada finansēšanas periodam tika ieviesti trīs “ex ante nosacījumi”⁴⁴ (sk. 1. izcēlumu). Tie ir priekšnosacījumi tam, lai izmaksātu jebkādu jaunu finansējumu ekspluatācijas izbeigšanai saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, kuras mērķis ir nodrošināt ES līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu.

1. izcēlums

Ex ante nosacījumi

Līdz 2014. gada 1. janvārim visas trīs dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai izpildītu šādus ex ante nosacījumus:

1)ievērot Euratom līguma acquis kodoldrošuma jomā, jo īpaši transponēt valsts tiesību aktos Direktīvu 2009/71/Euratom un Direktīvu 2011/70/Euratom;

2)izveidot valsts finanšu plānu, kurā būtu norādītas visas izmaksas un paredzētie finansējuma avoti, kuri ir vajadzīgi drošai kodolreaktora bloku ekspluatācijas izbeigšanas pabeigšanai, tostarp lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai;

3)iesniegt Komisijai pārskatītu sīki izklāstītu ekspluatācijas izbeigšanas plānu, kurā precīzi norādītas ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ietverot termiņus un atbilstīgo izmaksu struktūru, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu novērtēšanai.

Avots: 4. pants Padomes Regulās (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013.

87

Līdz 2014. gada oktobrim, kad Komisija pieņēma finansēšanas lēmumu par 2014. gada darba programmu, tai bija jānovērtē, vai dalībvalstis ir veikušas atbilstīgus pasākumus, lai izpildītu šos nosacījumus⁴⁵. Tomēr Palāta konstatēja, ka Komisijas veiktais novērtējums par attiecīgajiem finansēšanas plāniem un sīki izstrādātiem ekspluatācijas izbeigšanas plāniem, t. i., attiecīgi otro un trešo ex ante nosacījumu, nebija prasībām atbilstošs. Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta 2015. gada septembra ziņojumā Palātas veiktais novērtējums tika apstiprināts. Piemēram, Palāta konstatēja, ka tika ievērojami mainītas kopējo izmaksu aplēses un finansējuma dati (sk. 84. punktu), un dažos gadījumos nebija sīki izstrādātu plānu attiecībā uz noteiktām izmaksām vai darbībām (sk., piemēram, 79. punktu par personāla izmaksām). Atruna par Enerģētikas ģenerāldirektorāta piemērotību 2014. gada ex ante nosacījumu novērtēšanai ir iekļauta Enerģētikas ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskatā⁴⁶.

88

Komisijas Enerģētikas ģenerāldirektorāts izstrādāja rīcības plānu Komisijas IRD konstatēto nepilnību novēršanai, par ex ante nosacījumu novērtējuma pabeigšanas termiņu nosakot 2016. gada oktobra beigas. Ir ļoti svarīgi, lai Komisija pabeigtu šo novērtējumu un rūpīgi izanalizētu katras dalībvalsts finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plānus, jo šie dokumenti ir pamats turpmākam finansējumam.

No ES budžeta tiek finansēta lielākā daļa izmaksu visās trīs dalībvalstīs

89

Visas trīs dalībvalstis ir izveidojušas īpašus valsts fondus, lai finansētu valsts politiku attiecībā uz radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu un apglabāšanu un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu. Tomēr šo fondu līdzekļi joprojām ir ierobežoti, it īpaši Lietuvā.

—Lietuvas Valsts ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonds, kas pirmo reizi tika izveidots 1995. gadā, saņēma iemaksas no kodolelektrostacijas darbības ieņēmumiem, līdz 2009. gada beigās tā tika slēgta. Pašreiz fonds ir atkarīgs no lieko aktīvu pārdošanas ieņēmumiem, ārējā finansējuma un tā radītajiem procentiem. Iepriekš to izmantoja arī tādu ar ekspluatācijas izbeigšanu nesaistītu darbību finansēšanai, piemēram, preferenciāli elektroenerģijas un apkures tarifi vai papildu sociālās garantijas bijušajiem darbiniekiem. Saskaņā ar Enerģētikas ministrijas sniegto aplēsi 2016. gada 1. janvārī fonda rīcībā bija 4 miljoni EUR⁴⁷.

—Bulgārija 1999. gadā izveidoja valsts radioaktīvo atkritumu fondu un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas fondu. Abi fondi attiecas uz visām kodoliekārtām Bulgārijā. Pirmo fondu galvenokārt finansē no radioaktīvo atkritumu radītāju veiktajām iemaksām, un galvenais ieguldītājs (92 %) ir Kozlodujas kodolelektrostacija. Fonds ir iztērējis 34,8 miljonus EUR par 1.–4. bloka radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtām, un 2015. gada beigās tā rīcībā bija 61 miljons EUR. Otro fondu finansē no kodoliekārtu operatoru veiktajām iemaksām. Uzkrātais finansējums Kozlodujas 1.–4. blokam 2015. gada beigās bija 156 miljoni EUR.

—Slovākija 2010. gadā ieviesa nodevu par tiešo lietotāju patērēto elektroenerģiju, lai kompensētu “vēsturisko deficītu” un to, ka kodolelektrostaciju operatoru obligātās iemaksas kopš 1995. gada nenodrošināja pietiekamus līdzekļus, lai segtu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas un lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas izmaksas. Summa, kas valsts ekspluatācijas izbeigšanas fondā paredzēta Bohunices V1 kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanai, 2014. gada beigās bija 290 miljoni EUR.

90

Kopējie pieejamie valsts līdzekļi, ko veido īpašo fondu finansējums un citi valsts avoti, visas ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas nesegs (sk. 67. punktu un 8. tabulu). Valsts līdzekļi segtu tikai 31 % no paredzamajām izmaksām Bulgārijā un 38 % Slovākijā, savukārt ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas programmai piešķirtais valsts finansējums Lietuvā segtu mazāk nekā 8 % no kopējām ekspluatācijas izbeigšanas izmaksām. Deficīts līdz šim tika finansēts no ES budžeta saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām.

91

Pašreiz tiesību aktos nav noteikta prasība dalībvalstīm līdzfinansēt ekspluatācijas izbeigšanas palīdzību ne programmu, ne arī atsevišķu projektu līmenī. Turpretī Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi⁴⁸ pieprasa dalībvalstīm iemaksāt noteiktu procentu no pašu resursiem līdzfinansētajās programmās vai projektos. Iepriekšējā ziņojumā Palāta ieteica Komisijai, iesniedzot priekšlikumu par finansējumu 2014.–2020. gada finanšu shēmai, ņemt vērā arī citus ES fondus, piemēram, struktūrfondus, un līdzekļu izmaksas nosacījumus. Komisija ņēma vērā šo ieteikumu, turpinot atbalstīt seku mazināšanas pasākumus ar Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondu) līdzekļiem, bet īpašo ekspluatācijas izbeigšanas atbalstu nolēma nodalīt, tādējādi ESI fondu līdzekļi faktiskajām ekspluatācijas izbeigšanas darbībām nav pieejami.

92

Pienākums nodrošināt līdzfinansējumu ir svarīgs, jo tas sniedz ES finansējuma saņēmējiem lielāku finansiālu stimulu projekta vadības procesā tiekties pēc ieguldīto līdzekļu atdeves un sekmīgi īstenot programmas. Padomes regulās, kas attiecas uz šīm kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām, līdzfinansējuma nozīme nav atzīta un ir norādīts, ka ES finansējums projektu izmaksu pilnā apmērā ir pieļaujams tikai “attiecīgi pamatotos gadījumos”⁴⁹. Tomēr Komisija vēl nav sniegusi skaidras norādes par to, kas būtu šāds gadījums. Tas ir apstiprināts Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta 2015. gada septembra ziņojumā. Tādējādi Komisija līdz šim nav izmantojusi iespēju stimulēt un maksimāli palielināt līdzfinansējumu.

Ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās apglabāšanas izmaksas, kopējās paredzamās izmaksas divkāršotos

93

Neviena no galīgajos ekspluatācijas izbeigšanas plānos sniegtajām finansējuma deficīta aplēsēm nesniedz pilnīgu priekšstatu par izmaksām pēc kodolelektrostacijas slēgšanas, jo nevienā no tām nav ietvertas lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas izmaksas.

94

Saskaņā ar starptautiski atzīto principu “piesārņotājs maksā” dalībvalsts pienākums ir nodrošināt, ka operators izpilda savas kā piesārņotāja saistības un rezervē pietiekamus finanšu resursus, lai segtu visas ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas, tostarp par lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu (sk. 20. punktu).

95

Šis princips ir atspoguļots 2011. gada Radioaktīvo atkritumu direktīvā. Saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka visas radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas darbības, ieskaitot galīgo apglabāšanu, ir apzinātas un ir aprēķinātas visas to izmaksas un ka vajadzības gadījumā būs pieejami pietiekami finanšu resursi⁵⁰.

96

Turklāt viens no priekšnosacījumiem kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu finansējuma saņemšanai (sk. 86.–88. punktu) ir tāds, ka dalībvalstis izveido “valsts finanšu plānu, kurā būtu norādītas visas izmaksas un paredzētie finansējuma avoti, kuri ir vajadzīgi drošai kodolreaktora bloku ekspluatācijas izbeigšanas pabeigšanai, tostarp lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai”⁵¹.

97

Palāta aprēķināja galīgās apglabāšanas paredzamās izmaksas, lai sniegtu pilnīgāku priekšstatu par izmaksām, kas saistītas ar attiecīgo kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanu.

98

Kā parādīts 10. tabulā, Palāta aprēķināja, ka, ņemot vērā ar galīgo apglabāšanu saistītās izmaksas, ekspluatācijas izbeigšanas kopējās paredzamās izmaksas varētu divkāršoties, visās trīs dalībvalstīs kopā sasniedzot 11,4 miljardus EUR.

10. tabula

Ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēse, ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas apglabāšanas izmaksas

(miljoni EUR)

| Ignalina (Lietuva) | Kozloduja (Bulgārija) | Bohunice (Slovākija) | Kopā
2015. gada izmaksu aplēse, neietverot augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas apglabāšanas izmaksas | 3 376 | 1 107 | 1 239 | 5 722
Augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas izmaksu aplēse par šiem astoņiem reaktoriem¹ | 2 610 | 1 590 | 1 466 | 5 666
Izmaksu aplēse, ietverot augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas apglabāšanas izmaksas | 5 986 | 2 697 | 2 705 | 11 388
Valsts finansējums | 262 | 348 | 476 | 1 086
ES finansējums | 1 553 | 731 | 671 | 2 955
Finansējuma deficīts | 4 171 | 1 618 | 1 558 | 7 347

1Piezīme par galīgās apglabāšanas izmaksu aplēsēm

Attiecībā uz Ignalinu (Lietuva) Palātas aplēse 2 610 miljonu EUR apmērā balstās uz skaitli, kas norādīts valsts programmā un minēts Komisijas 2016. gada kodoljomas pārskata programmā.

Attiecībā uz Kozloduju (Bulgārija) Bulgārijas valsts programmā nekādi dati nav sniegti. Palātas aplēse 1,59 miljardu EUR apmērā balstās uz valsts apglabāšanas iekārtas kopējo izmaksu aplēsi, kas ir 3 miljardi EUR, pamatojoties uz šīs revīzijas laikā notikušajām apspriedēm ar Bulgārijas valsts iestādēm par Somijas gadījumu. Palāta sadalīja 3 miljardus EUR uz pusēm, lai atspoguļotu 1.–4. bloka un funkcionējošā 5. un 6. bloka daļu. Nekādus plānus attiecībā uz turpmākiem blokiem vai kodolelektrostacijām Palāta neņēma vērā, jo tie vēl nebija konkrēti.

Attiecībā uz Bohunici (Slovākija) Palātas aplēse 1,46 miljardu EUR apmērā balstās uz Slovākijas iestāžu veikto valsts galīgās apglabāšanas izmaksu aplēsi, kas ir 4,4 miljardi EUR, izmantojot konservatīvāku scenāriju, saskaņā ar kuru Slovākijas atlikušo kodolelektrostaciju darbmūžs ir 60 gadi. Palāta sadalīja 4,4 miljardus EUR trīs daļās, lai izmaksas vienlīdzīgi sadalītu starp abiem blokiem, kas atrodas ekspluatācijas izbeigšanas procesā, un visiem četriem blokiem, kuri pašreiz darbojas. Atšķirībā no Slovākijas valsts programmas Palāta neņēma vērā abus blokus, kas plānoti Mohovcē, jo to būvniecība ir aizkavējusies. Pretējā gadījumā to bloku daļa, kas atrodas ekspluatācijas izbeigšanas procesā, būtu 16,3 % no 4,4 miljardiem EUR jeb 717 miljoni EUR. Komisijas 2016. gada kodoljomas pārskata programmā ir minēti 3,7 miljardi EUR, kas varētu būt saistīti ar mazāk konservatīvu scenāriju attiecībā uz kodolelektrostaciju darbmūžu, kas ir 40 gadi.

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas, 2015. un 2016. gada darba programmās un valstu ieinteresēto personu sniegto informāciju.

99

Ņemot vērā gan ekspluatācijas izbeigšanas, gan arī galīgās apglabāšanas izmaksas, uz Lietuvu attiecas lielākā daļa no kopējā deficīta 7,4 miljardu EUR apmērā. Tomēr liels deficīts būtu arī Bulgārijai un Slovākijai (sk. 18. attēlu).

18. attēls

Finansējuma deficīts, ja tiek ņemtas vērā gan ekspluatācijas izbeigšanas, gan arī galīgās apglabāšanas izmaksas

Avots: ERP, pamatojoties uz 10. tabulu.

Nākotnes izmaksu saistības nevienā no trim dalībvalstīm nav pienācīgi uzskaitītas

100

Saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem⁵² nākotnē paredzamās saistības ir jānorāda kā uzkrājumi un jāatzīst organizācijas bilancē, un organizācijai ir pienākums tās samaksāt, ja

—kāda pagātnes notikuma dēļ tai ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums⁵³;

—maksājums ir iespējams, t. i., vairāk iespējams nekā neiespējams;

—summu var ticami novērtēt⁵⁴.

101

Ja šie trīs nosacījumi nav izpildīti, saistības kļūst par “iespējamām saistībām” un tās atklāj ārpusbilancē, piemēram, kontu piezīmēs, ja vien maksājumu neuzskata par attālinātu — šajā gadījumā informācija par saistībām nav jāatklāj⁵⁵.

102

Tādējādi, ja šāds maksājums ir ticams un summu var ticami novērtēt, kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas un lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas izmaksas organizācijai jāatzīst par saistībām, un tās pienākums ir samaksāt par šīm saistībām. Piemēram, izmaksu aplēses varētu balstīt uz kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas plānu. Konkrētā grāmatvedības metode ir atkarīga no juridiskās situācijas attiecībā uz atbildību par maksājuma veikšanu un no dalībvalsts vai organizācijas pieņemtās grāmatvedības prakses⁵⁶.

103

Palāta pieprasīja dalībvalstu attiecīgajām iestādēm sniegt informāciju par to, kā tiek uzskaitītas saistības par izmaksām, kas saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu.

104

Kā parādīts 11. tabulā, grāmatvedības metodes visās trīs dalībvalstīs atšķiras un ir atkarīgas no tā, vai izmaksas ir saistītas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu vai galīgo apglabāšanu. Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas nav atzītas par uzkrājumiem nevienā Lietuvas bilancē, un ir atklātas tikai mazāk nozīmīgas iespējamās saistības. Ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas nav atzītas Kozlodujas kodolelektrostacijas kontos Bulgārijā un ir tikai daļēji atzītas Bohunices kodolelektrostacijas kontos Slovākijā.

105

Attiecībā uz galīgās apglabāšanas izmaksām iesaistītās organizācijas Lietuvā un Bulgārijā nav ne atzinušas šādu izmaksu uzkrājumus bilancē, ne arī atklājušas jebkādu informāciju kontu piezīmēs. Tikai Slovākijas iesaistītās organizācijas valsts kodoliekārtu fonda apakškontā ir atzinušas uzkrājumus attiecībā uz galīgās apglabāšanas izmaksām.

11. tabula

Grāmatvedības metode attiecībā uz saistībām, kas saistītas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu

Kodolelektrostacijas konti (neietverot lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu)
Fonda/ministrijas/valdības konti
(ietverot lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu)

Ignalina (Lietuva)
Uzkrājumi nav atzīti.
Paskaidrojumā ir norādīts, ka demontāžas izmaksu ticama aplēse nav pieejama. Tāpēc iespējamās saistības nav atklātas.
Uzkrājumi nav atzīti.
Ārpusbilancē ir atklātas mazāk nozīmīgas iespējamās saistības (13 miljoni EUR), kas saistītas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu un attiecas uz papildu sociālajām garantijām bijušajiem kodolelektrostacijas darbiniekiem.

Kozloduja (Bulgārija)
Nav atzīti ne ekspluatācijas izbeigšanas, ne arī lietotās kodoldegvielas uzglabāšanas un apsaimniekošanas izmaksu uzkrājumi. Tāpēc 2014. gada kontus kvalificēja neatkarīgs revidents.
Valsts ekspluatācijas izbeigšanas un radioaktīvo atkritumu fondu ieņēmumi un izdevumi ir ietverti Enerģētikas ministrijas gada budžeta kontos. Uzkrāto finanšu resursu neizmantotās daļas, tostarp resursi no iepriekšējiem gadiem, ir atklāti ārpusbilancē.

Bohunice (Slovākija)
Daļēji atzīti, bet nav paredzēti Bohunices V1 kodolelektrostacijai.
Provizoriska informācija attiecībā uz galīgo apglabāšanu ir ietverta valsts kodoliekārtu fonda apakškontā.

Avots: ERP, pamatojoties uz valsts iestāžu sniegto informāciju.

106

Tas, ka nākotnes izmaksas netiek sistemātiski atzītas par uzkrājumiem un/vai ietvertas kontu piezīmēs, ierobežo pārredzamību un negatīvi ietekmē attiecīgo iestāžu spēju pienācīgi plānot to, kā tiks segtas ekspluatācijas izbeigšanas un apglabāšanas izmaksas nākotnē.

26Komisijas dienestu darba dokuments “Impact assessment” [Ietekmes novērtējums], pavaddokuments priekšlikumam Padomes regulai par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā, SEC(2011) 1387 galīgā redakcija, 24.11.2011.

27Saskaņā ar Ignalinas kodolelektrostacijas sniegto informāciju 1. bloks neatgriezeniskas slēgšanas statusu ieguva 2007. gadā, kad tā darbības licence tika mainīta un ekspluatācijas izbeigšanas īstenošanas nosacījumi apstiprināti. 2014. gada 16. jūnijā tika atcelts likums, kas aizliedza darbības neatgriezenisku izbeigšanu 1. blokā, līdz bija nodrošināts finansējums visiem darbiem, kas attiecas uz iekārtas ekspluatācijas izbeigšanas posmu. 2. bloka licence tika mainīta 2012. un 2014. gadā. Bulgārijas parlamenta 2015. gada 6. februāra plenārsēdē Bulgārijas enerģētikas ministrs norādīja, ka visu četru attiecīgo bloku ekspluatācijas izbeigšana ir neatgriezeniska. Slovākijas iestādes licences nomaiņu uz ekspluatācijas izbeigšanas licenci uzskata par neatgriezeniskas slēgšanas statusa iegūšanu.

28SAEA “Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation” [Radioaktīvo atkritumu daudznacionālu glabātavu izveide: infrastruktūras sistēma un sadarbības scenāriji], 2004. gada oktobris. SEAE Kopējā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencija.

29SAEA “Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation” [Radioaktīvo atkritumu daudznacionālu glabātavu izveide: infrastruktūras sistēma un sadarbības scenāriji], 2004. gada oktobris. SEAE Kopējā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencija.

30SAEA “Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation” [Radioaktīvo atkritumu daudznacionālu glabātavu izveide: infrastruktūras sistēma un sadarbības scenāriji], 2004. gada oktobris, 5. lpp.

31Sk. Padomes Direktīvas 2011/70/Euratom 33. apsvērumu. Attiecībā uz importa un eksporta nosacījumiem sk. Radioaktīvo atkritumu direktīvas 4. panta 4. punktu un Padomes 2006. gada 20. novembra Direktīvu 2006/117/Euratom par radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzību un kontroli (OV L 337, 5.12.2006., 21. lpp.).

32Sk. 24. pantu Lietuvas 1999. gada 20. maija Likumā Nr. VIII-1190 par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.

33Sk. 17. pantu Bulgārijas Likumā par kodolenerģijas drošu izmantošanu (pēdējo reizi grozīts 2014. gada 28. novembrī).

34Sk. Slovākijas Likumu 541/2004 Coll. par radioaktīvo atkritumu kodolenerģijas importa izmantošanu miermīlīgiem mērķiem un tā 21. pantu “Radioaktīvo atkritumu imports”.

35Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots dokumentam “Komisijas paziņojums “Kodoljomas pārskata programma, iesniegta saskaņā ar Euratom līguma 40. pantu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma saņemšanai”” (SWD(2016) 102 final, 4.4.2016.), 30. lpp.

36http://www.developpement-durable.gouv.fr/Calendrier-du-projet.html

37Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/Reversibilität, Papier der Vorsitzenden unter Einbeziehung von Kommentaren weiterer Mitglieder der AG 3, tīmekļa vietne: www.endlagerbericht.de, skatīta 2016. gada 11. aprīlī, 4. lpp.

38Padomes Direktīva 2011/70/Euratom, 14. panta 1. punkts.

39Šie 18 projekti kopš 2001. gada ir saņēmuši 587 miljonus EUR no ES ieguldījuma ekspluatācijas izbeigšanas darbībās jeb aptuveni 37 % no līgumos paredzētā ES finansējuma (izņemot seku mazināšanas pasākumus).

40Kvalificētu inženiertehnisko resursu trūkums ir norādīts Eiropas Komisijas ziņojumā “Putting into perspective the supply of and demand for nuclear experts by 2020 within the EU-27 Nuclear Energy Sector” [Kodoljomas ekspertu piedāvājuma un pieprasījuma jautājuma aktualizēšana līdz 2020. gadam ES-27 kodolenerģētikas nozarē], 2012. gads.

41Izstrādājusi Eiropas Komisija kopā ar SAEA un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, lai panāktu lielāku saskaņotību, aprēķinot kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas darbību izmaksas.

42Protokola Nr. 4 par Ignalinas kodolelektrostaciju Lietuvā (OV L 236, 23.9.2003.) 3. pantā ir teikts, ka “Ignalinas kodolelektrostacijas (..) ekspluatācijas pārtraukšana ir ilgtermiņa pasākums un rada Lietuvai ārkārtas finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko stāvokli,” un ka “Savienība — solidarizējoties ar Lietuvu — arī pēc 2006. gada sniegs atbilstīgu Kopienas papildu palīdzību ekspluatācijas pārtraukšanai”. Protokolā ir arī norādīts, ka “nākamajā finanšu plāna laikposmā kopējās apropriācijas no pagarinātās Ignalinas programmas ir atbilstīgas”.

43Komisijas dienestu darba dokuments “Impact assessment” [Ietekmes novērtējums], pavaddokuments priekšlikumam Padomes regulai par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā, SEC(2011) 1387 galīgā redakcija, 24.11.2011.

44Sk. COM(2011) 783 galīgā redakcija; Padomes Regulas (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013 un Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2014) 5449.

45Sk. 4. pantu Padomes Regulās (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013.

46Enerģētikas ģenerāldirektorāts, 2015. gada darbības pārskats, atsauce: Ares(2016)1667891, 8.4.2016.

47SWD(2016) 102 final, 38. lpp., šis fonds nav minēts, bet ir norādīti 0,5 miljardi EUR kā kopējais pieejamais finansējums. Nav skaidrs, uz ko šis skaitlis attiecas.

48Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi cita starpā ietver Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu. Līdz 2014. gadam tos dēvēja par “struktūrfondiem”.

49Regula (Euratom) Nr. 1368/2013, 17. apsvērums, un Regula (Euratom) Nr. 1369/2013, 15. apsvērums.

50Sk. īpaši Padomes Direktīvas 2011/70/Euratom 12. pantu.

51Sk. 4. pantu Padomes Regulās (Euratom) Nr. 1368/2013 un Nr. 1369/2013.

5237. IAS “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” un 19. IPSAS. Īpašu starptautisko grāmatvedības standartu par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu nav. Ir standarts par to, kā statistikas informāciju par ekspluatācijas izbeigšanas izmaksām aprēķina Eiropas kontu sistēmā (EKS), un tas neprasa, lai saistības reģistrētu kā izmaksas nākotnē.

53Saskaņā ar 37. IAS 10. punktu pienākumu radošs notikums ir notikums, kas rada juridisku vai prakses radītu pienākumu (piemēram, kodolelektrostacijas būvniecība, kas rada pienākumu veikt kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu), kura dēļ uzņēmumam nav citas reālas alternatīvas, kā izpildīt šo pienākumu.

54Saskaņā ar 37. IAS 40. punktu uzkrājumus vienreizējiem notikumiem (pārstrukturēšana, vides stāvokļa uzlabošana, lietas atrisināšana tiesā) novērtē kā iespējamāko summu.

55Saskaņā ar 37. IAS informācija nav obligāti jāizklāsta, ja maksājums ir attālināts.

56Dažām organizācijām ir jāizmanto starptautiskie grāmatvedības standarti, bet citas var izmantot valsts grāmatvedības standartus.

Secinājumi un ieteikumi

107

ES īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas nesniedza pareizos stimulus savlaicīgai un izmaksu ziņā efektīvai ekspluatācijas izbeigšanai. Kopš iepriekšējā ziņojuma publicēšanas 2011. gadā ir panākts zināms progress, izbeidzot kodoliekārtu ekspluatāciju Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, Kozlodujas kodolelektrostacijā Bulgārijā un Bohunices kodolelektrostacijā Slovākijā. Galvenās iekārtas kodolelektrostaciju nekontrolētajās zonās ir demontētas. Tomēr gandrīz visi svarīgākie ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras projekti tika īstenoti ar kavēšanos, un svarīgie uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles zonā, visām trim dalībvalstīm vēl ir jāizpilda. Dalībvalstu iestādes apgalvo, ka kodolelektrostacijas ir neatgriezeniski slēgtas, taču ne visi plānotie rezultāti, kurus Komisija izmanto, lai novērtētu virzību uz neatgriezenisku slēgšanu, ir pilnībā sasniegti. Finansējuma deficīts Lietuvā kopš Palātas pēdējās revīzijas ir palielinājies, un pašreiz tas ir 1,6 miljardi EUR. Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas visās trīs kodolelektrostacijās kopā būs vismaz 5,7 miljardi EUR, bet, ietverot arī galīgās apglabāšanas izmaksas, 11,4 miljardi EUR.

Saistībā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, bet vēl ir jāveic svarīgi uzdevumi

108

Kopš 2011. gada visas trīs dalībvalstis ir demontējušas dažas galvenās iekārtas nekontrolētajās zonās un, izņemot Lietuvu, ieguvušas vai drīzumā iegūs attiecīgās licences darba uzsākšanai kontroles zonā. Lietuva šādu licenci vēl nav ieguvusi, un pašreiz tas tiek plānots 2022. gadā — 10 gadus vēlāk nekā sākotnēji plānots (sk. 40. un 42. punktu).

109

Saskaņā ar visu valsts iestāžu apgalvojumu panāktais progress nozīmē to, ka slēgšana pašreiz ir faktiski neatgriezeniska. Taču plānotie rezultāti, kurus Komisija izmanto, lai novērtētu virzību uz neatgriezenisku slēgšanu, nevienā no trim kodolelektrostacijām vēl nav pilnībā sasniegti. Reaktoru kodolu / primāro kontūru demontāžas projekti vēl nav pabeigti, un reaktora ēkā līdz šim ir veikti tikai mazāk svarīgi darbi. Tas nozīmē, ka svarīgie uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles zonās, tostarp reaktoru ēkās, visām trim dalībvalstīm vēl ir jāveic (sk. 38.–42. punktu).

110

Zināmi panākumi ir gūti atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras izveidē, bet daudzi svarīgi infrastruktūras projekti visās trīs dalībvalstīs 2011.–2015. gada laikposmā kavējās (sk. 43. un 59.–71. punktu). Ilgākā kavēšanās bija Lietuvā, kur ekspluatācijas izbeigšanas termiņš kopš 2011. gada tika atlikts uz vēl deviņiem gadiem — līdz 2038. gadam (sk. 59.–63. punktu).

111

Problēmas joprojām ir visās trīs dalībvalstīs, piemēram, paļaušanās uz ārējiem ekspertiem (sk. 69. punktu) un novatorisku tehnisku risinājumu izmantošana (sk. 67. un 68. punktu). Risku rada kvalificētu un pieredzējuši inženieru trūkums visā ES, it īpaši Lietuvā (sk. 70. punktu).

1. ieteikums. Nodrošināt progresu saistībā ar ekspluatācijas izbeigšanu

Visām trim attiecīgajām dalībvalstīm ir

a)vēl vairāk jāuzlabo projektu vadības metodes, lai vajadzīgā atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas infrastruktūra tiktu izveidota atbilstoši plānam;

b)jāveic savu tehnisko spēju uzlabošanas pasākumi, lai panāktu labāku samēru starp iekšējiem un ārējiem ekspertiem;

c)jāatrod labāki veidi, kā apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināšanām gan savstarpēji, gan arī ar plašāku sabiedrību, kas iesaistīta kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas procesos ES un ārpus tās. Komisijai tas jāveicina izmaksu ziņā efektīvā veidā.

Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada beigām.

112

Projekti, kas finansēti saskaņā ar ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām, neietver galīgo apglabāšanu, bet tikai lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanu. Lai izveidotu lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas vietu, var paiet desmitiem gadu, un tam ir vajadzīgs augsts finansiālo saistību līmenis. Tas varētu būt grūti dažām valstīm, kuru radītais radioaktīvo atkritumu daudzums ir neliels, kurām ir ierobežoti finanšu resursi vai nepiemēroti ģeoloģiskie apstākļi. Visās trīs dalībvalstīs notiekošās sarunas par iespējamiem augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas risinājumiem, kas var būt pieņemti valsts vai reģionālā līmenī, joprojām ir tikai koncepcijas izstrādes posmā (sk. 48.–58. punktu). Komisijai ir jāsniedz ziņojums par dalībvalstu plāniem šajā jomā, bet tas vēl nav izdarīts (sk. 53. punktu).

2. ieteikums. Lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas risinājumi

a)Komisijai kopā ar visām attiecīgajām ES dalībvalstīm ir jāizpēta lietotās kodoldegvielas un augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iespējas, tostarp reģionāli un citi ES risinājumi, pienācīgi ņemot vērā alternatīvu drošību, drošumu un izmaksu lietderību. Pārskats par šo tematu Komisijai jāietver savā pirmajā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Radioaktīvo atkritumu direktīvas īstenošanu.

Plānotais īstenošanas termiņš: jāsāk nekavējoties; ziņojums jāpublicē, vēlākais, līdz 2017. gada vidum.

b)Visām trim dalībvalstīm paralēli jāīsteno galīgās apglabāšanas plāni, lai sagatavotu pilnīgākas izmaksu aplēses un finansēšanas plānus lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, kā to paredz Radioaktīvo atkritumu direktīva.

Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada vidum.

Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās izmaksas būs vismaz 5,7 miljardi EUR, bet kopā ar galīgās apglabāšanas izmaksām — divas reizes vairāk

113

Ekspluatācijas izbeigšanas paredzamās kopējās izmaksas visās trīs programmās no 2010. līdz 2015. gadam pieauga par 40 % — no 4,1 miljarda EUR līdz 5,7 miljardiem EUR (sk. 73. un 74. punktu). Ietverot ar lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu saistītās izmaksas, kopējās izmaksas varētu divkāršoties, sasniedzot 11,4 miljardus EUR (sk. 93.–99. punktu).

114

Pašreiz pieejamais valsts un ES finansējums 4 miljardu EUR apmērā nav pietiekams, lai segtu kopējās paredzamās izmaksas, kas ir 5,7 miljardi EUR, neskaitot galīgās apglabāšanas izmaksas. Tādējādi finansējuma deficīts līdz ekspluatācijas izbeigšanas procesa pabeigšanai ir 1,7 miljardi EUR. 93 % jeb 1,6 miljardi EUR no šā finansējuma deficīta attiecas uz Lietuvu (sk. 73.–85. punktu). Bulgārijas un Slovākijas aprēķinātais finansējuma deficīts pašreiz sasniedz attiecīgi 28 miljonus EUR un 92 miljonus EUR (sk. 84. punktu).

115

Saskaņā ar starptautiski atzīto principu “piesārņotājs maksā” dalībvalsts pienākums ir nodrošināt, ka kodolelektrostaciju operatori izpilda savas kā piesārņotāja saistības un rezervē pietiekamus finanšu resursus, lai segtu visas ekspluatācijas izbeigšanas un galīgās apglabāšanas izmaksas (sk. 20. un 93. punktu). Visas trīs kodolelektrostacijas pārvalda valsts uzņēmumi. Visas trīs dalībvalstis ir izveidojušas īpašus valsts fondus, lai finansētu valsts politiku attiecībā uz radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu un apglabāšanu un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu. Tomēr šie fondi visās trīs kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas programmās līdz šim ir maz izmantoti, un šo fondu līdzekļi joprojām ir ierobežoti, it īpaši Lietuvā (sk. 89.–92. punktu).

116

Tādējādi projektu līdzfinansēšana no valsts fondiem bija drīzāk izņēmums nekā norma. Lai gan atšķirībā no citiem ES fondiem šajās programmās nav juridiski noteiktas prasības līdzfinansēt projektus, tiesību aktos ir atzīts, ka ES finansējums projektu izmaksu pilnā apmērā ir pieļaujams tikai “attiecīgi pamatotos gadījumos”⁵⁷. Tomēr Komisija vēl nav sniegusi skaidras norādes par to, kas būtu šāds gadījums. Pretējā gadījumā tā varētu efektīvāk radīt pareizos stimulus, lai palielinātu valstu līdzfinansējumu ekspluatācijas izbeigšanas darbībās (sk. 92. punktu).

117

Visas trīs dalībvalstis galu galā ir atbildīgas par to, lai ekspluatācijas izbeigšanai un galīgajai apglabāšanai būtu pieejami pietiekami finanšu resursi (sk. 20. un 95. punktu). Savā 2011. gada ietekmes novērtējumā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzību novērtējumu, ES finansiālā atbalsta periods pēc 2020. gada nebūtu jāpagarina (sk. 10. punktu). Šajā sakarā Lietuvas pārstāvji vērsa Palātas revidentu uzmanību konkrēti uz Pievienošanās līguma protokoliem (sk. 83. punktu un 42. zemsvītras piezīmi).

3. ieteikums. Principa “piesārņotājs maksā” ievērošana, palielinot valstu finansējumu 2014.–2020. gadam un pēc tam

Visām trim dalībvalstīm ir jāatzīst sava nozīme principa “piesārņotājs maksā” ievērošanas nodrošināšanā un jābūt gatavām gan pašreizējā finansēšanas periodā, gan arī pēc tam izmantot valsts līdzekļus, lai segtu ekspluatācijas izbeigšanas, kā arī galīgās apglabāšanas izmaksas.

Plānotais īstenošanas termiņš — sākot ar valstu līdzfinansējuma palielināšanu 2017. gada darba programmās.

4. ieteikums. Valstu līdzfinansējuma palielināšana 2014.–2020. gada finansēšanas periodā

Komisijai ir jācenšas palielināt valstu līdzfinansējumu 2014.–2020. gada finansēšanas periodā. Piemēram, Komisijas lēmumā tai skaidri jānosaka “labi pamatoti izņēmuma” apstākļi, kādos ES, īstenojot kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, var pilnā apmērā finansēt projektus.

Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada decembra beigām.

5. ieteikums. Pārtraukt īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā pēc 2020. gada

Īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā pēc 2020. gada ir jāpārtrauc. Ja pēc 2020. gada vienā vai vairākās no šīm trim dalībvalstīm tiek konstatēta skaidra vajadzība pēc ES līdzekļiem, jebkuram turpmākam ES finansējumam, ko ierosinājusi Komisija un apstiprinājis likumdevējs, ir jāietver pareizie stimuli ekspluatācijas izbeigšanai, kā arī tam jānosaka laika ierobežojums un atbilstošs dalībvalstu līdzfinansējuma līmenis. Viens veids, kā to panākt, ir apsvērt paplašinātu piekļuvi Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, lai tie varētu finansēt kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ja ir izpildīti šie nosacījumi.

Plānotais īstenošanas termiņš — vajadzības gadījumā līdz 2018. gada beigām.

118

Darbinieku skaits visās trīs kodolelektrostacijās ir samazinājies. Tomēr Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, kur no degvielas ir atbrīvots tikai viens no abu reaktoru kodoliem un kurai joprojām ir darbības licence, darbinieku un tādējādi arī ES finansēto izmaksu līmenis ir saglabājies augsts. Trešdaļa darbinieku turpina veikt kodolelektrostaciju drošu uzturēšanu. Ņemot vērā līdzfinansējuma trūkumu un vietējās ekonomiskās un sociālās problēmas, kas saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanas procesu Ignalinas kodolelektrostacijā Lietuvā, pastāv risks, ka darbinieku skaits pārsniegs ekspluatācijas izbeigšanas programmas vajadzības un ES paredzētais ekspluatācijas izbeigšanas finansējums tiks izmantots, lai atbalstītu šādu nodarbinātību (sk. 80. un 81. punktu).

6. ieteikums. ES finansējums jāizmanto tikai ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu segšanai

Komisijai jāļauj ES finansējumu saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām izmantot vienīgi to darbinieku izmaksu segšanai, kuri pilnībā strādā pie ekspluatācijas izbeigšanas.

Plānotais īstenošanas termiņš — no 2017. gada darba programmas un pēc tam.

119

Komisijas novērtējums par to, vai finansēšanas un ekspluatācijas izbeigšanas plāni atbilst ex ante nosacījumiem, nebija prasībām atbilstošs (sk. 86.–88. punktu).

7. ieteikums. Komisijas veiktās uzraudzības uzlabošana

Komisijai jāpabeidz ex ante nosacījumu novērtējums.

Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2016. gada oktobra beigām.

120

Grāmatvedības metodes attiecībā uz saistībām un nākotnes izmaksu iespējamām saistībām, kas saistītas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu, visās trīs dalībvalstīs atšķiras. Tas, ka nākotnes izmaksas ne vienmēr tiek atzītas par uzkrājumiem un/vai ietvertas kontu piezīmēs, ierobežo pārredzamību un negatīvi ietekmē attiecīgo iestāžu spēju pienācīgi plānot to, kā tiks segtas ekspluatācijas izbeigšanas un apglabāšanas izmaksas nākotnē (sk. 100.–103. punktu).

8. ieteikums. Grāmatvedības metode

Komisijai jāstrādā kopā ar visām attiecīgajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka visas ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu un lietotās kodoldegvielas galīgo apglabāšanu saistītās nākotnes izmaksas saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem tiek uzskaitītas pienācīgi un pārredzamā veidā.

Plānotais īstenošanas termiņš — līdz 2017. gada decembra beigām.

Šo ziņojumu 2016. gada 14. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN.

Revīzijas palātas vārdā —

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Priekšsēdētājs

57Regula (Euratom) Nr. 1368/2013, 17. apsvērums, un Regula (Euratom) Nr. 1369/2013, 15. apsvērums.

Pielikumi

I pielikums

Kodolreaktori, kuru ekspluatācija tiek izbeigta saskaņā ar ES kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu

| TWh | Komerciālā ekspluatācija | Plānotais ekspluatācijas izbeigšanas termiņš
Sākums | Slēgšana | Gadi | Procentos no 30 gadu darbmūža | Saskaņā ar ERP 2011. gada ziņojumu | 2015. gada decembrī
Lietuva | Ignalina 1 | 86 | 1985. g. maijs | 2004. gada decembrī | 20 | 65 | 2029. g. | 2038. g.
Ignalina 2 | 155 | 1987. gada decembrī | 2009. gada decembrī | 22 | 73
Bulgārija | Kozloduja 1 | 61 | 1974. g. oktobris | 2002. gada decembrī | 28 | 94 | 2035. g. | 2030. g.
Kozloduja 2 | 63 | 1975. g. novembris | 2002. gada decembrī | 27 | 90
Kozloduja 3 | 63 | 1981. g. janvāris | 2006. gada decembrī | 26 | 86
Kozloduja 4 | 61 | 1982. g. jūnijs | 2006. gada decembrī | 25 | 82
Slovākija | Bohunice V1, 1. reaktors | 72 | 1980. gada aprīlī | 2006. gada decembrī | 27 | 89 | 2025. g. | 2025. g.
Bohunice V1, 2. reaktors | 77 | 1981. g. janvāris | 2008. gada decembrī | 28 | 93

Avots: SAEA, Pris datubāze.

II pielikums

Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu juridisko pamatu

Ignalina (Lietuva)
Kozloduja (Bulgārija)
Bohunice (Slovākija)

Pirms pievienošanās
Padomes 1989. gada 18. decembra Regula (EEK) Nr. 906/1989
Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 (Phare programma)

Pievienošanās līgumi
Protokols Nr. 4 par Ignalinas kodolelektrostaciju Lietuvā, pievienots Aktam par Lietuvas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 944.–945. lpp.)
Akts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem (OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.)
Akts par Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, Protokols Nr. 9.
(Bohunices V1 kodolelektrostacija) (OV L 236, 23.9.2003., 954. lpp.)

Pēc pievienošanās
Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1990/2006 par to, kā īstenot Protokolu Nr. 4 par Ignalinas kodolelektrostaciju
Padomes 2010. gada 13. jūlija Regula (Euratom) Nr. 647/2010
Padomes 2007. gada 14. maija Regula (Euratom) Nr. 549/2007 par to, kā īstenot Protokolu Nr. 9 par Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku Slovākijā, kas pievienots Aktam par Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai nosacījumiem

Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 1369/2013 par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmai Lietuvā un atceļ Regulu (EK) Nr. 1990/2006
Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 1368/2013 par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā un Slovākijā un atceļ Regulas (Euratom) Nr. 549/2007 un (Euratom) Nr. 647/2010

III pielikums

Kodolreaktori dalībvalstīs un to statuss 2015. gada 31. decembrī

Piezīme. Abiem reaktora blokiem Ignalinā (Lietuva) joprojām ir darbības licence (sk. 40. punktu).

Avots: ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas un SAEA Kodolreaktoru informācijas sistēmas (PRIS) datiem.

IV pielikums

Pārskats par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu dalībniekiem

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programma, divas īstenošanas struktūras Lietuvā

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas ar vienu īstenošanas struktūru Bulgārijā un Slovākijā

V pielikums

Revīzijā pārbaudītie ES finansētie projekti

Ignalina (Lietuva)

Projekts
ERP novērtējums

1. Lietotās degvielas elementu pagaidu uzglabāšana

Sākotnējais budžets: 165 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 206 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2008. gada augusts
Pašreizējais termiņš: 2017. gada oktobris
ERP 2011. gada ziņojums
Ievērojamā kavēšanās būtiski ietekmēs gan kodoldrošību, līdz visi lietotās kodoldegvielas elementi būs ievietoti konteineros, gan arī kodolelektrostacijas darbības izmaksas.

2015. gada decembrī
Uzglabāšanas iekārtas būvniecības projekts aizkavējās vēl par sešiem gadiem, tādējādi par desmit gadiem atpaliekot no 2005. gada galīgajā ekspluatācijas izbeigšanas plānā noteiktā grafika. Iekārtas papildu uzturēšanas izmaksas, kas saistītas ar B1 projektu, pārsniedza 61 miljonu EUR.

2. Cieto atkritumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas iekārta

Sākotnējais budžets: 120 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 184 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2009. gada novembris
Pašreizējais termiņš: 2018. gada novembris
ERP 2011. gada ziņojums
Projekta īstenošana būtiski aizkavējās, kas ir vērtējams kritiski, jo demontāžas un dekontaminācijas projektu progresam ir vajadzīgi atkritumu apsaimniekošanas ceļi. Visticamāk, būs vajadzīgs papildu IIDSF finansējums.

2015. gada decembrī
Projekts ir aizkavējies par deviņiem gadiem, no kuriem pieci uzkrājās 2011.–2014. gada laikposmā. IKS un Lietuvas Enerģētikas ministrija atrisināja saistītos komerciālos strīdus ar līgumslēdzēju, kā kompensāciju izmaksājot 55 miljonus EUR, un, ņemot vērā paredzamos riskus, atlika vēl 17,9 miljonus EUR.

3. Demontāžas un dekontaminācijas darbību projektēšana, plānošana un licencēšana

Projekta sākotnējais budžets: 8 miljoni EUR
Projektam pašreiz nav noteikts ne budžets, ne arī grafiks
ERP 2011. gada ziņojums
Lēmums projekta darbībām izmantot ārpakalpojumus nebija balstīts uz pienācīgu novērtējumu ne par vajadzīgo tehnisko resursu pieejamību uz vietas, ne arī par šīs iespējas izmaksu lietderību.

2015. gada decembrī
Dokumentu sagatavošana ir aizkavējusies par 30 mēnešiem, jo ir pārvērtēti līgumslēdzēja resursi un ir vajadzīgs laiks, lai kodolelektrostacija un regulatīvās iestādes apstiprinātu dokumentus. Aizkavēšanās par trim gadiem, jo instrumentu iepirkuma projekti tika pārnesti no IIDSF kanāla uz CPVA kanālu.

4. Vadības un inženiertehniskais atbalsts Projektu vadības nodaļai (PVN)

Sākotnējais budžets: 45 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 54 miljoni EUR
ERP 2011. gada ziņojums
PVN konsultants būtiski veicināja progresu, bet pārvaldības un administratīvās izmaksas bija augstas un kodolelektrostacijas organizatoriskā struktūra nebija pietiekami izveidota.

2015. gada decembrī
PVN konsultanta darbinieku skaits kopš 2010. gada samazinājās. Viņi ir vairāk iesaistīti ekspluatācijas izbeigšanas darbībās, vada galvenos infrastruktūras projektus un atbalsta personāla attīstību kodolelektrostacijā. Tomēr konsultanta darbība joprojām savā ziņā koncentrējas uz vispārējiem projektu vadības un iepirkuma pasākumiem, nevis kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas uzdevumiem.

5. Projekti, kas saistīti ar tiešu atbalstu IKS darbaspēka nodrošināšanas pasākumiem, ārpakalpojumi

Budžets: 198 miljoni EUR
Termiņš — projektu īsteno katru gadu
ERP 2011. gada ziņojums
Projekts netika pārbaudīts.

2015. gada decembrī
Problēmas ar darbaspēku ietvēra grūtības pamatot darbinieku skaitu, neskaidru vadības grāmatvedību un darbaspēka izmaksu attiecināšanu uz uzdevumiem. IKS ieviesa jaunu modeli IKS darbinieku skaita aprēķināšanai, izveidoja darbu izmaksu struktūru un ieviesa nopelnītās vērtības pārvaldības sistēmu. Tomēr panākumi saistībā ar darbinieku skaita pamatošanu un ārpakalpojumu stratēģijas īstenošanu bija ierobežoti.

6. Reaktora demontāžas izpēte

Sākotnējais budžets: 5 miljoni EUR
(tikai priekšizpēte)

Pašreizējais budžets: 70 miljoni EUR
(projektēšana un inženiertehniskie pakalpojumi)
ERP 2011. gada ziņojums
Projekts netika pārbaudīts.

2015. gada decembrī
Reaktora demontāžas priekšizpēte saskaņā ar IIDSF programmu sākās 2009. gadā, bet 2010. gadā to atcēla un nodeva CPVA. Jaunais CPVA vadītais projekts kopš tā laika ir aizkavējies. Trūkst pieredzes šāda tipa reaktoru demontāžā, kas arī turpmāk var kavēt progresu. Tāpēc joprojām nav skaidrs, vai reaktora demontāžai noteiktais termiņš — 2038. gads — ir reāls.

Kozloduja (Bulgārija)

Projekts
ERP novērtējums

7. Projektu vadības nodaļas konsultatīvie pakalpojumi — vispārīgi

2006.–2013. gads
Sākotnējais budžets: 8 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 45 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2006. gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2013. gada jūlijs
2014.–2016. gads
Sākotnējais budžets: 14 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 32 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2016. gada janvāris
Pašreizējais termiņš: 2019. gada janvāris
ERP 2011. gada ziņojums
Konsultants palīdzēja pārveidot ekspluatācijas izbeigšanas stratēģiju, bet bija problēmas ar projektu kavēšanos, izmaksu aplēsēm, vajadzīgo ekspluatācijas izbeigšanas darbu noteikšanu un atkritumu sarakstiem. Konsultants vairāk koncentrējās uz vadību, nevis ekspluatācijas izbeigšanu.

2015. gada decembrī
2013. gadā PVN kļuva par vienīgo struktūru, kas atbild gan par ekspluatācijas izbeigšanas, gan arī valsts apglabāšanas iekārtas būvniecības pārvaldību. Pašreiz konsultants ir iekļauts organizatoriskā struktūrā, saskaņā ar kuru lēmumu pieņemšanas tiesības ir SERAW. Konsultantu iesaistīšanās darbā pieaug, un nekas neliecina par to, ka tā tiktu pakāpeniski izbeigta.

8. Lietotās kodoldegvielas sausās uzglabāšanas iekārtas projektēšana un būvniecība

Sākotnējais budžets: 49 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 73 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2008. gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2013. gada marts
ERP 2011. gada ziņojums
Iekārtas būvniecības pabeigšana ir aizkavējusies par 2,5 gadiem. Sākotnējo prasību pārskatīšanas rezultātā pieauga izmaksas un mainījās līguma bāzes cena, radot budžeta pārsniegumu par 19 %.

2015. gada decembrī
Projektam ir divi posmi: 1) iekārtas būvniecība un degvielas elementu uzglabāšana 34 konteineros, 2) iekārtas paplašināšana līdz 72 konteineriem. Ne visa plānotā uzglabāšanas jauda tiks izmantota lietotajai kodoldegvielai no 1.–4. bloka. Lai iekārtu izmantotu citu materiālu uzglabāšanai, būs vajadzīga regulatora atļauja.

9. Plazmas kausēšanas iekārta cieto atkritumu apstrādei un kondicionēšanai

Sākotnējais budžets: 21 miljons EUR
Pašreizējais budžets: 21 miljons EUR
Sākotnējais termiņš: 2013. gada marts
Pašreizējais termiņš: 2017. gada jūnijs
ERP 2011. gada ziņojums
Tika izvēlēta jauna tehnoloģija, pienācīgi nepierādot tās efektivitāti un neņemot vērā visas izmaksas. Pastāv risks, ka izmaksas tiks pārsniegtas.

2015. gada decembrī
Regulatīvo izmaiņu rezultātā projekts bija jāpārskata. Iekārtas būvniecība atpaliek no grafika galvenokārt ar ietekmes uz vidi novērtējumu saistīto prasību un vairāku komerciālu un administratīvu problēmu, tostarp kodoliekārtu kompensācijas līguma trūkuma, dēļ. Iekārta vēl nav testēta, tāpēc sistēmas darbība vēl nav pierādīta. Tagad projektu plānots pabeigt 2017. gada jūnijā.

10. Cilvēkresursu efektīvas izmantošanas veicināšana

Laikposms līdz 2009. gadam
Sākotnējais budžets: 20 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 84 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2009. gada septembris
Pašreizējais termiņš: 2014. gada marts
Laikposms līdz 2015. gadam
Sākotnējais budžets: 35 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 46 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2015. gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2017. gada decembris
ERP 2011. gada ziņojums
Nav notikušas organizatoriskas pārmaiņas, kas ļautu skaidri nodalīt darbiniekus, kuri strādā pie tā, lai no ekspluatācijas organizācijas pārietu uz ekspluatācijas izbeigšanas organizāciju. Netiek pienācīgi uzraudzītas darbības pirms ekspluatācijas izbeigšanas.

2015. gada decembrī
Turpinās paļaušanās uz KIDSF, lai finansētu ekspluatācijas izbeigšanas darbībās iesaistītā personāla izmaksas. Situācijas uzlabošanās kopš 2011. gada — visi 650 SERAW nodarbinātie darbinieki strādā tikai pie ekspluatācijas izbeigšanas.

11. Valsts zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārtas būvniecība

Sākotnējais budžets: 66 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2015. gada decembris
Pašreizējais termiņš: 2021. gada janvāris
ERP 2011. gada ziņojums
Projekts netika pārbaudīts.

2015. gada decembrī
Iekārtas būvniecību sākotnēji plānoja pabeigt līdz 2015. gadam. Taču process ir aizkavējies par sešiem gadiem, galvenokārt tāpēc, ka tika noraidīts ietekmes uz vidi novērtējums, kas bija jāsāk no jauna. Pašreizējais termiņš ir 2021. gads.

Bohunice (Slovākija)

Projekts
ERP novērtējums

12. Projektu vadības nodaļas konsultatīvie pakalpojumi — projektu īstenošana

2003.–2007. gads
Sākotnējais budžets: 11 miljoni EUR
2015.–2016. gads
Pašreizējais budžets: 45 miljoni EUR
ERP 2011. gada ziņojums
Konsultants palīdzēja pārveidot ekspluatācijas izbeigšanas stratēģiju, bet progress ekspluatācijas izbeigšanas stratēģijas noteikšanā un īstenošanā nebija pietiekams.

2015. gada decembrī
Lai gan konsultantu pakalpojumi tika plaši izmantoti, projektu īstenošana aizkavējās, kas savukārt radīja izmaksu pārsniegumus. Jaunā konsultanta darba apjoms kopš 2015. gada ir samazinājies.

13. V1 kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas procesā radušos jaunu ļoti zema un zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu apglabāšanas iekārtu projektēšana un būvniecība Mohovces valsts radioaktīvo atkritumu glabātavā

Budžets: 22 miljoni EUR
Termiņš: 2018. gada jūnijs
ERP 2011. gada ziņojums
Aizkavējās priekšizpēte, jo kodolelektrostacija nesniedza vajadzīgo informāciju.

2015. gada decembrī
Glabātava tiek būvēta ar valsts fondu līdzfinansējumu. Tiks pievienota trešā dubultrinda, ko pilnībā finansēs BIDSF. Izmaksu sadalījums starp V1 kodolelektrostacijas un citu iekārtu atkritumu apglabāšanu nav skaidrs.

14. Ekspluatācijas izbeigšanas programmas īstenošana, izmantojot pieejamos cilvēkresursus

Budžets 1. posmam: 1,5 miljoni EUR
Budžets 9. posmam: 50 miljoni EUR
ERP 2011. gada ziņojums
Nav notikušas organizatoriskas pārmaiņas, kas ļautu skaidri nodalīt darbiniekus, kuri strādā pie tā, lai no ekspluatācijas organizācijas pārietu uz ekspluatācijas izbeigšanas organizāciju. Netiek pienācīgi uzraudzītas darbības pirms ekspluatācijas izbeigšanas.

2015. gada decembrī
Projekts finansē 246 JAVYS darbinieku pilnslodzes ekvivalentus, kuri strādā pie ekspluatācijas izbeigšanas. JAVYS ir pārgājis no ekspluatācijas uz ekspluatācijas izbeigšanas organizāciju.

15. Radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātava Bohunicē

Budžets: 11 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2016. gada marts
Pašreizējais termiņš: 2017. gada augusts
ERP 2011. gada ziņojums
Projekts netika pārbaudīts.

2015. gada decembrī
Šo projektu sākotnēji plānoja īstenot no 2013. gada marta līdz 2016. gada martam. Būvdarbi sākās 2015. gadā. Paredzamais pabeigšanas termiņš pašreiz ir 2017. gada augusts. Pēc lēmuma mainīt atrašanās vietu bija vajadzīgs jauns ietekmes uz vidi novērtējums un grozījumi dotāciju nolīgumā. Šā projekta aizkavēšanās vairs neaizkavēs demontāžas projektus, jo tos pārvaldīs tā, ka vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumi tiks radīti tikai pēc pagaidu uzglabāšanas iekārtas pabeigšanas.

16. Primārā kontūra dekontaminācija

Sākotnējais budžets: 6 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 5 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2014. gada septembris
Pašreizējais termiņš: 2016. gada septembris

(radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas daļa nodota JAVYS)
ERP 2011. gada ziņojums
Projekts netika pārbaudīts.

2015. gada decembrī
Darbus plānoja uzsākt 2013. gadā un pabeigt līdz 2014. gada beigām. Kavēšanās un neatrisinātu tehnisku problēmu dēļ projekts ir apturēts. Līgums ar pašreizējo piegādātāju ir pārtraukts. Lai sāktu demontāžu kontroles zonā, šis projekts ir jāpabeidz, tāpēc tā aizkavēšanās var ietekmēt ekspluatācijas izbeigšanas termiņu.

17. Ekspluatācijas izbeigšanas datubāze, ietverot daudzumu un radioloģisko raksturojumu

Sākotnējais budžets: 2,48 miljoni EUR
Pašreizējais budžets: 3,5 miljoni EUR
Sākotnējais termiņš: 2012. gada maijs
Pašreizējais termiņš: 2012. gada decembris
ERP 2011. gada ziņojums
Projekts netika pārbaudīts.

2015. gada decembrī
Lai gan projekts tika pabeigts 2012. gadā, raksturojums un daudzums tomēr ir regulāri jāatjaunina. Vairāki apakšprojekti aizkavējās un pārsniedza izmaksas, jo informācija par atkritumu daudzumu un/vai raksturojumu bija nepilnīga.

VI pielikums

Kavējumi un izmaksu pārsniegumi, kas skar 18 svarīgus ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras un atbalsta projektus, kuri kopš 2001. gada tiek finansēti no ES palīdzības programmām

Projekts
Projekta izmaksas
(miljoni EUR)
Līgumā paredzētais finansējums
Līdzšinējā kopējā kavēšanās
(gadi)
Līdzšinējais izmaksu pieaugums
(%)

ES
(miljoni EUR)
Valsts
(miljoni EUR)

Ignalina (Lietuva)
Lietotās degvielas elementu pagaidu uzglabāšana
(sk. IV pielikumu, 1. projektu)
211
206
5
9,2
25 %

Cieto atkritumu apsaimniekošanas un uzglabāšanas iekārtas
(sk. IV pielikumu, 2. projektu)
184
184

9,0
53 %

Ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu poligons (1. posms, buferzona)
7
6
1
2,8
0 %

Ļoti zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu poligona būvniecība (3. posms)
8
8

1,0
12 %

Zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa īslaicīgo atkritumu glabātava tuvu zemes virsmai (projektēšana)
11
11

1,0
3 %

Kopā par šiem pieciem projektiem
421
415
6

Kopējais līgumā paredzētais ES finansējums ekspluatācijas izbeigšanas darbībām 2001.–2014./2015. gadā

989

Kozloduja (Bulgārija)
Jonu apmaiņas sveķu atgūšanas un kondicionēšanas aprīkojuma piegāde, uzstādīšana un nodošana ekspluatācijā
(sākotnējā darbības joma ir paplašināta)
6
5
1
10,9
132 %

Lietotās kodoldegvielas sausās uzglabāšanas iekārtas projektēšana un būvniecība (sk. IV pielikumu, 8. projektu)
73
73

4,3
50 %

Iekārta cietināto atkritumu atgūšanai un pārstrādei no iztvaicētāja koncentrāta tvertnēm (1. posms pabeigts, 2. posms pārtraukts)
10
10

4,6
nav

Plazmas kausēšanas iekārta (sk. IV pielikumu, 9. projektu)
30
21
9
4,2
0 %

Lieluma samazināšanas un dekontaminācijas darbnīcas
19
19

2,8
0 %

Radioloģiskā materiāla daudzuma novērtēšana
1
1

1,3
nav

Kopā par šiem sešiem projektiem
139
129
9

Kopējais līgumā paredzētais ES finansējums ekspluatācijas izbeigšanas darbībām 2001.–2014. gadā

360

Bohunice (Slovākija)
Iepriekš radušos dūņu atkritumu un sorbentu apstrāde (pabeigts)
11
11

3,0
38 %

Primārā kontūra dekontaminācija
(sk. IV pielikumu, 16. projektu) (atlikts)
4
4

2,0
0 %

JAVYS elektroapgādes sistēmas pārveidošana pēc V1 galīgās slēgšanas
11
11

1,5
21 %

Pašreizējo sadalīšanas un dekontaminācijas iekārtu jaudas palielināšana
2
2

1,2
13 %

Iepriekš radušos atkritumu apstrāde
6
4
2
0,4
7 %

Tehniskās aprīkojuma demontāža V1 turbīnu zālē
8
8

-
6 %

Ekspluatācijas izbeigšanas materiālu brīva apglabāšana
3
3

-
20 %

Kopā par šiem septiņiem projektiem
45
43
2

Kopējais līgumā paredzētais ES finansējums ekspluatācijas izbeigšanas darbībām 2001.–2014. gadā

228

Kopā
Kopā par šiem 18 projektiem
605
587
17

Kopējais līgumā paredzētais ES finansējums ekspluatācijas izbeigšanas darbībām 2001.–2014. gadā

1 577

Avots: Komisija, 2016. gada darba programmu projekti, 2016. gada uzraudzības ziņojumu projekti. ERAB un Centrālās projektu vadības aģentūras sniegtie dati.

VII pielikums

Dziļas ģeoloģiskās glabātavas būvniecība lietotās kodoldegvielas galīgajai apglabāšanai Olkiluoto (Somija)

Olkiluoto, kas atrodas Somijas rietumu krastā netālu no pašreizējās kodolelektrostacijas, ir vieta, kur tiek būvēta pasaulē pirmā dziļā ģeoloģiskā glabātava lietotās kodoldegvielas galīgajai apglabāšanai pēc izmantošanas civiliem mērķiem. Tā paredzēta atkritumu apglabāšanai no abām Somijas kodolelektrostacijām.

Tās izveides process norāda uz ilgo periodu, ko ietver šāds pasākums. Somijas valdība 1983. gadā pieņēma būtisku lēmumu par kodolatkritumu apsaimniekošanas vispārējo grafiku un stratēģiju un sākās ģeoloģiskās izpētes process, meklējot iespējamās vietas. Olkiluoto par galīgās apglabāšanas vietu tika izraudzīta 2000. gadā. Tam sekoja intensīva rakšana un pētnieciskais darbs, lai lietoto kodoldegvielu varētu apglabāt 400–450 m dziļumā pamatiezī. Šim darbam tika iztērēti aptuveni 150 miljoni EUR. Lietotās degvielas apglabāšanu ir plānots sākt 20. gadu sākumā.

Kopējie izdevumi būs aptuveni 3,5 miljardi EUR, no tiem ap 1 miljardu EUR būvniecības posmā un apmēram 2,5 miljardi EUR ekspluatācijai aptuveni 100 gadu laikposmā. Līdzekļi tiek uzkrāti Valsts kodolatkritumu apsaimniekošanas fondā no maksas par saražoto elektroenerģiju.

© Posiva Oy.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

I

Sarunu par pievienošanos Eiropas Savienībai kontekstā Bulgārija, Lietuva un Slovākija apņēmās slēgt astoņus padomju laikā projektētus pirmās paaudzes kodolreaktorus, kurus nebija iespējams modernizēt pēc Rietumu drošības standartiem, un izbeigt to ekspluatāciju.

II

ES apņēmās atbalstīt šīs valstis, palīdzot mazināt ārkārtējo finansiālo slogu, ko rada ekspluatācijas izbeigšanas process.

IV

Komisija uzskata, ka ES finansiālais atbalsts ir efektīvi mazinājis ekonomiskās sekas, ko rada agrīnā slēgšana, un ka ekspluatācijas izbeigšanas process noris labi. Tomēr tā norāda, ka ekspluatācijas izbeigšana ir sarežģīts un ilgstošs process, kas ilgumā pārsniedz septiņus gadus garo daudzgadu finanšu shēmu (DFS), un vairumā gadījumu tas ilgst vairāk nekā divas desmitgades.

Atjauninātie ekspluatācijas izbeigšanas plāni un ar tiem saistīto izmaksu aplēses, kas apstiprinātas 2014.–2020. gada DFS, ir šo trīs dalībvalstu programmu veidošanas pamatā. Saskaņā ar šo kārtību Komisija cieši uzrauga virzību uz ekspluatācijas izbeigšanas noslēgumu, saglabājot visaugstākā līmeņa drošību.

V

Ekspluatācijas izbeigšanai parasti ir divi galvenie posmi: i) pēcslēgšanas posms (t. i., joprojām ir darbības licence lietotās kodoldegvielas klātbūtnes dēļ) un ii) ekspluatācijas izbeigšanas/demontāžas posms.

Slovākija un Bulgārija ir otrajā posmā, bet Lietuva joprojām atrodas pēcslēgšanas posmā, jo vienā no reaktoriem atrodas lietotā kodoldegviela.

Komisija saskaņā ar dalībvalstu pausto uzskata, ka darbību nevienai no kodolelektrostacijām, kam piemēro kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, ekonomiski atsākt nav iespējams. Tā atzīst, ka atbilstoši tam, kas novērots citos salīdzināmos ekspluatācijas izbeigšanas gadījumos, vēl priekšā ir būtiski tehniski uzdevumi reaktoru demontēšanā.

VI

Katrā no trijām dalībvalstīm ekspluatācijas izbeigšanas programma ir citā attīstības un pabeigtības līmenī.

Bohunices (SK) un Kozlodujas (BG) programmas ir vispilnīgākās, un to pabeigšana plānota attiecīgi 2025. un 2030. gadā. Otrā programma 2011. gadā tika pārskatīta un saīsināta par pieciem gadiem.

Ignalinā (LT) Černobiļas tipa reaktoru ekspluatācijas izbeigšana ir pirmais šāda veida process, kas faktiski ietver vislielākās problēmas.

Neskatoties uz jau sasniegto, Komisija atzīst, ka nepieciešams nepārtraukti uzlabot ekspluatācijas izbeigšanas programmas.

1. ieteikums

Komisija norāda, ka 1. ieteikuma a) un b) apakšpunkts ir adresēti dalībvalstīm.

Komisija pieņem 1. ieteikuma c) apakšpunktu, ciktāl tas uz to attiecas. Tā atbalsta ideju, ka jāatrod labāki veidi, kā apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināšanām, un aicinās visas trīs dalībvalstis to darīt.

a)Komisija jau ir ieviesusi uzlabojumus pašreizējā DFS, izveidojot visaptverošu ietvaru programmu veidošanai, projektu vadībai un uzraudzībai, saskaņā ar kuru dalībvalstis darbojas.

b)Tā redz nepieciešamību pastāvīgi uzlabot zinātību un kompetences, bet norāda, ka ārējo ekspertu izmantošana noteiktās specialitātēs ir izdevīga.

c)Komisija jau ir rīkojusies, lai sekmētu atvērtu un pārredzamu vidi, veicinātu paraugprakses un zināšanu apmaiņu, kā arī standartizācijas procesus ar mērķi cita starpā palielināt konkurētspēju un uzlabot drošību.

VII

Komisija apzinās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un drošas apsaimniekošanas nozīmību. Komisija sniegs atzinumu par valsts programmām un 2016. gadā sniegs ziņojumu Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2011/70/Euratom īstenošanu.

Turklāt Komisija norāda, ka jautājumi, kas saistīti ar augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgo apglabāšanu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu, ir ārpus kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas darbības jomas.

2. ieteikums

a)Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija darbības virzienu noteiks jau atzinumā, ko tā 2016./2017. gadā pieņems par valsts programmām atbilstīgi Direktīvai 2011/70/Euratom. Tas būs sākums debatēm, kas notiks 2017. gadā par apglabāšanas iespējām, tostarp reģionāliem un citiem risinājumiem ES mērogā. Pēc tam Komisija varēs labāk formulēt politiskus risinājumus un ceļvedi laikposmam līdz 2018. gadam.

b)Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm un jau tiek izmantots, veicot valsts programmu novērtējumu un gatavojot atzinumu, ko Komisija adresēs dalībvalstīm.

VIII

Komisija atzīst, ka līdzfinansējums netiek sistemātiski izmantots atsevišķu projektu līmenī. Tā norāda, ka pašreizējais juridiskais pamats nesniedz skaidru līdzfinansējuma definīciju vai minimālo sasniedzamo procentuālo apmēru. Komisija norāda, ka, kā jau tas bija norādīts Revīzijas palātas ziņojumā, Lietuvas, Bulgārijas un Slovākijas kopējās iemaksas to ekspluatācijas izbeigšanas programmās veido 1,09 miljardus EUR.

3. ieteikums

Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Komisija atbalstīs Revīzijas palātas ieteikto rīcību, īstenojot centienus ieviest pienācīgi definēta līmeņa līdzfinansējumu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas ietvarā, tādējādi atbalstot principu “piesārņotājs maksā”. Šajā saistībā tā vadīs diskusijas ar dalībvalstīm un rūpīgi pārbaudīs dalībvalstu ierosinātos līdzfinansējuma līmeņus 2017. gada darba programmās.

4. ieteikums

Komisija pieņem šo ieteikumu.

Tā atzīst, ka līdzfinansējums veicina lietderīgu un efektīvu programmas īstenošanu un palielina dalībvalsts atbildību. Tā veiks darbības, lai skaidrotu, ko nozīmē “labi pamatoti izņēmuma apstākļi”, kas šobrīd ir minēti regulās, un rūpīgi pārbaudīs dalībvalstu ierosināto līdzfinansējuma līmeni 2017. gada darba programmās.

5. ieteikums

Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji. Komisija attiecībā uz jauno iniciatīvu priekšlikumiem veiks ietekmes novērtējumu atbilstoši Finanšu regulas prasībām un labāka regulējuma programmai. Šajā ietekmes novērtējumā tiks noteikts, vai jāturpina finansēšana un, ja jāturpina, kādi ir piemērotākie finansēšanas mehānismi. Ja novērtējumā tiks secināts, ka finansējums ir jāturpina nākamajā DFS pēc 2020. gada, Komisija ņems vērā Revīzijas palātas ieteikumu un nodrošinās, ka finansēšanas mehānisms ietver stimulus ekspluatācijas izbeigšanai un nosaka laika ierobežojumu un dalībvalstu līdzfinansējuma atbilstošu līmeni.

6. ieteikums

Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji.

Komisija šobrīd veic to izmaksu identificēšanu, kas nav saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu. Process noslēgsies līdz ar vidusposma novērtējumu, un tiks ierosināta iespējamā rīcība, lai pakāpeniski izbeigtu šādas izmaksas 2018. gadā.

Tomēr Komisija uzskata, ka dažas būtiskas funkcijas, piemēram, drošību, nedrīkst izslēgt no ES finansējuma.

7. ieteikums

Komisija pieņem šo ieteikumu un norāda, ka tā ir jau rīkojusies. Novērtējums tiek veikts un tiks pabeigts līdz 2016. gada oktobrim.

8. ieteikums

Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija atzīst šī jautājuma nozīmību.

Tā ir sākusi piemērot šo ieteikumu, īstenojot Atkritumu direktīvu. Pašlaik Komisija izskata valsts programmas, kas iesniegtas saskaņā ar Atkritumu direktīvu, un ir paredzējusi vairākus pētījumus, lai apkopotu informāciju un izmantotu to turpmāk izdevumu apstiprināšanā.

Ievads

20

Beidzamo desmit gadu laikā ES kodolenerģijas vidi ir skārušas ievērojamas izmaiņas — līdz ar tiesību aktu kā orientieru pieņemšanu Eiropas līmenī attiecībā uz kodoldrošību, radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju. Turklāt Komisija 2016. gadā ir pieņēmusi jaunu kodolenerģētikas paraugprogrammas projektu, kas pirmoreiz aptver finansējuma vajadzības saistībā ar kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanu un ar radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu, tostarp tādu ilgtermiņa risinājumu finansēšanu kā dziļas ģeoloģiskās apglabāšanas vietu būvniecību.

Ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu (Padomes Direktīva 2011/70/Euratom) izveidota Kopienas sistēma lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un drošas apsaimniekošanas nodrošināšanai, lai izvairītos no nevajadzīgu slogu uzlikšanas nākamajām paaudzēm. Direktīvā ir paredzēts vairāk nekā Kopējā konvencijā attiecībā uz to, ka dalībvalstīm ir jābūt valsts programmai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas politikas īstenošanai.

Izmantojot kodolenerģētikas paraugprogrammas projektu un Atkritumu direktīvu, Komisija pirmoreiz cenšas izveidot visaptverošu atspoguļojumu visām izmaksām, kas saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu un atkritumu apsaimniekošanu, un tam, kā dalībvalstis nodrošina, ka tās tiek finansētas, izmantojot principu “piesārņotājs maksā”.

Apsvērumi

Kopīga Komisijas atbilde par 38.–40. punktu

Komisija saskaņā ar dalībvalstu pausto uzskata, ka darbību nevienai no kodolelektrostacijām, kam piemēro kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, ekonomiski atsākt nav iespējams.

40, pirmais ievilkums

Lai gan Komisija atzīst, ka ar licenci saistītais plānotais rezultāts attiecībā uz Ignalinas kodolelektrostaciju vēl nav sasniegts (iekārtās esošās lietotās kodoldegvielas dēļ), tā norāda, ka turbīnu zāles demontāža Ignalinas kodolelektrostacijā pilnībā nodrošina procesa neatgriezeniskumu.

40, otrais ievilkums

Attiecībā uz Kozlodujas (BG) kodolelektrostaciju Komisija norāda, ka papildu atļaujas, kas varētu būt vajadzīgas, ir saistītas ar darbiem, kas nevar padarīt procesu par atgriezenisku.

40, trešais ievilkums

Bohunices (SK) kodolelektrostacijas pašreizējais statuss atbilst ekspluatācijas izbeigšanas plānam, un tā pabeigšana plānota 2025. gada beigās.

Kopīga Komisijas atbilde par 41. un 42. punktu

Lai gan Komisija atzīst, ka galvenās problēmas vēl priekšā, tā norāda, ka 3. tabulā atspoguļotā situācija atbilst ekspluatācijas izbeigšanas plāniem un paredzētajiem pabeigšanas datumiem visām trim dalībvalstīm. Galvenos demontāžas darbus reaktora ēkā ir iespējams veikt tikai uz ekspluatācijas izbeigšanas procesa beigām.

Kopīga Komisijas atbilde par 43.–46. punktu

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programma aptver ekspluatācijas izbeigšanas procesu un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru, tostarp atkritumu drošu ilgtermiņa uzglabāšanu un zema līmeņa radioaktivitātes atkritumu apglabāšanu. Zema līmeņa radioaktivitātes atkritumi parasti veido vairāk nekā 90 % no atkritumu apjoma, un ir pieejami izstrādāti risinājumi to apglabāšanai. Saskaņā ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu viens no dalībvalstu pienākumiem ir lietotās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu apglabāšana, un tas attiecas uz visiem šādiem dalībvalstī saražotajiem atkritumiem.

48

Saskaņā ar Direktīvu 2011/70/Euratom katra dalībvalsts nodrošina savas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas valsts programmas īstenošanu, kuru attiecina uz visu veidu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem, kuri ir tās jurisdikcijā, un uz visiem lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas posmiem no to rašanās līdz apglabāšanai.

Komisija pirmoreiz veido visaptverošu atspoguļojumu dalībvalstu plāniem saistībā ar atkritumu apglabāšanu un ar to saistītajām izmaksām.

Kopīga Komisijas atbilde par 49.–52. punktu

Komisija pētīs kopīgu glabātavu ekonomisko, tiesisko un sociālo ietekmi, ņemot vērā, ka iekārtu kopīga izmantošana lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, tostarp apglabāšanas iekārtu kopīga izmantošana, var būt potenciāli izdevīgs, drošs un rentabls risinājums.

53

Dalībvalstīm pirmoreiz jāziņo Komisijai par valsts programmu saturu ne vēlāk kā 2015. gada augustā. Komisija sešu mēnešu laikā no paziņojuma iesniegšanas dienas var pieprasīt skaidrojumus un/vai paust savu atzinumu par to, vai valsts programmas saturs ir saskaņā ar direktīvu. Dalībvalstis 6 mēnešu laikā pēc Komisijas pieprasījuma sniedz pieprasīto skaidrojumu un/vai informē Komisiju par jebkādu valsts programmas pārskatīšanu.

Dalībvalstīm pirmoreiz līdz 2015. gada augustam un pēc tam reizi trijos gados arī jāiesniedz Komisijai ziņojums par šīs direktīvas īstenošanu.

Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei

a)ziņojums par šīs direktīvas īstenošanas gaitu un

b)Kopienas teritorijā esošās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu uzskaites dati un turpmākās prognozes.

Tas ir pirmais šāda veida pasākums, un Komisija cer no šī procesa izdarīt secinājumus, lai mēģinātu uzlabot un harmonizēt turpmāko ziņojumu sagatavošanu. Šajā konkrētajā gadījumā Komisijai jāņem vērā visu 28 dalībvalstu valsts programmas, kā arī valstu ziņojumi. Ņemot to vērā un lai iegūtu visaptverošu atspoguļojumu, Komisija, plānojot laika grafiku ziņojuma sagatavošanai Parlamentam un Padomei, ņēma vērā valsts programmu novērtēšanas procesu. Ziņojumu paredzēts sagatavot 2016. gada 4. ceturksnī.

Kopīga Komisijas atbilde par 60.–68. punktu

Komisija atzīst, ka vairākos ekspluatācijas izbeigšanas projektos ir bijusi aizkavēšanās, jo īpaši iepriekšējā DFS. Komisija ir paaugstinājusi prasības attiecībā uz plānošanu, uzraudzību un ziņojumu iesniegšanu 2014.–2020. gada periodā un cieši pārrauga projektu īstenošanu, izmantojot dokumentu pārbaudes un pārbaudes uz vietas.

Jānorāda, ka kavējumi Bulgārijā un Slovākijā pašlaik neietekmē beigu datumu.

69

Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai kodolelektrostaciju uzņēmumi/ ekspluatācijas izbeigšanas licenču turētāji veidotu zinātību un kompetences, jo īpaši projektu vadības jomā. Tomēr ārējo ekspertu izmantošana noteiktās specialitātēs ir izdevīga.

Kopīga Komisijas atbilde par 73. un 74. punktu

Beidzamo desmit gadu laikā prognozes attiecībā uz kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanu ir ievērojami attīstījušās. Komisija ir veicinājusi izmaksu aplēšu uzlabojumu ekspluatācijas izbeigšanas programmām un kopā ar ESAO/ Kodolenerģijas aģentūru 2012. gadā piedalījusies Starptautiskās struktūras kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aprēķināšanai (ISDC) izveidē. Ir nepieciešams turpmāk attīstīt ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēses; šis ir jautājums, kam pasaulē pievērsta pastiprināta interese, jo arī ESAO/ Kodolenerģijas aģentūru un SAEA joprojām aktīvi darbojas pie izmaksu aplēsēm un neskaidrībām. Komisija pilnībā atbalsta šīs darbības.

Komisija norāda, ka galvenās izmaksas, kas palielinājušās līdz 2011. gadam, arī ir atspoguļotas 16. attēlā. Izmaiņas virzībā atspoguļo uzlabojumus, kas ieviesti programmu vadībā iepriekšējās revīzijas rezultātā, jo īpaši Bulgārijas un Slovākijas programmās.

75

Periodā no 2014. līdz 2020. gadam, kad Komisija ir palielinājusi programmu uzraudzību un rūpīgu pārbaudīšanu, finansējuma deficīts nav paredzams. Komisija ir sākusi arī finansēšanas plānu pamatotības padziļinātu novērtēšanu, kuru paredzēts pabeigt 2016. gada oktobra beigās.

Turklāt Komisija ir izmantojusi QUEST modeli makroekonomikas politikas analīzei un pētniecībai (ko Komisija izmanto prognožu veikšanai), lai izmēģinātu dažādus scenārijus programmām pēc 2020. gada. Galvenais rezultāts bija tāds, ka pat sliktākā scenārija gadījumā dalībvalstis var finansēt ekspluatācijas izbeigšanas programmas ar niecīgu vai nelielu ietekmi uz to makroekonomikas rādītājiem.

Apsverot finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada, Komisija attiecībā uz jauno iniciatīvu priekšlikumiem veiks ietekmes novērtējumu atbilstoši Finanšu regulas prasībām un labāka regulējuma programmai, šajā brīdī neuzņemoties nekādas saistības finansējuma nodrošināšanai pēc 2020. gada. Šajā ietekmes novērtējumā tiks noteikts, vai jāturpina finansēšana un, ja jāturpina, kādi ir piemērotākie finansēšanas mehānismi. Skatīt Komisijas atbildi par 5. ieteikumu.

77

Turklāt Komisija ir stiprinājusi programmu veidošanu 2014.–2020. gada DFS, kā priekšnoteikumu ieviešot ekspluatācijas izbeigšanas un finansēšanas plānu iesniegšanu. Šo plānu pabeigtību un pamatotību šobrīd vērtē ārējs neatkarīgs eksperts.

80

Komisija ir pieprasījusi rūpīgu analīzi par darbinieku skaitu Ignalinas kodolelektrostacijā, ņemot vērā nepieciešamību neapdraudēt tās drošumu un to, ka reaktorā atrodas lietotā kodoldegviela un pašlaik tajā saglabājas relatīvi augstāka bīstamība.

82

Komisija atzīst risku, ka nepietiekama iniciatīva saglabāt darbinieku skaitu strikti nepieciešamā līmenī var radīt palielinātas izmaksas. Jau vairākus gadus tiek īstenoti dažādi pasākumi šī riska mazināšanai, tostarp sistemātiski tiek vērtēts, vai priekšroka būtu dodama ārpakalpojumiem, kā arī vērtēts darbinieku skaita gada plāns, kura pamatā ir plānotās darbības. Turpinās diskusijas par praktiskiem veidiem, kā turpināt izmantot līdzfinansēšanas shēmas, lai saskaņotu vietējo ieinteresēto personu un Komisijas intereses.

84

Komisija norāda, ka finansējuma deficīts gan BG, gan SK samazinās. Komisijas novērtējumu pamatā ir ekspluatācijas izbeigšanas plāns un pieejamie resursi. Tie tiks izvērtēti no jauna pēc vidusposma novērtējuma rezultātu saņemšanas.

85

Komisija apzinās, ka nepieciešams turpināt darbu saistībā ar ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu aplēsēm. To atzīst arī citas starptautiskas organizācijas, piemēram, ESAO/ Kodolenerģijas aģentūra un SAEA. Komisija cieši uzrauga darbu gaitu šajā jomā un ir izveidojusi ekspertu grupu ekspluatācijas izbeigšanas finansējuma jautājumos, ar kuras starpniecību tā stiprinās savus centienus šajā jomā.

Attiecībā uz aplūkojamajām programmām Komisija izmanto konservatīvāku un piesardzīgāku pieeju nekā dalībvalstis. Tomēr Bulgārijas un Slovākijas gadījumā ir vērojama vispārīga tendence, ka finansējuma deficīts samazinās.

Skatīt arī Komisijas atbildes par 75. punktu un 5. ieteikumu.

87

Komisijas Iekšējās revīzijas dienests jau bija identificējis šos trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmā. Līdz ar to kopš 2015. gada ir izveidots un tiek īstenots rīcības plāns. Galvenās darbības Revīzijas palātas norādīto trūkumu novēršanai tiks pabeigtas līdz 2016. gada oktobra beigām, un otrs noteikto pasākumu kopums ir jāpabeidz līdz gada beigām.

Kopīga atbilde par 89. un 90. punktu

Ņemot vērā, ka šīs kodolelektrostacijas tika priekšlaicīgi slēgtas politiska lēmuma dēļ, ir loģiski, ka fondi nevar segt visas ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas. Viens no iemesliem ES finansiālajam atbalstam bija mazināt radušos finansiālo slogu šīm dalībvalstīm.

91

Juridiskajā pamatā nav noteikts valsts līdzfinansējuma līmenis. Tajā tikai noteikta nepieciešamība turpināt iepriekš aizsākto līdzfinansēšanas praksi. Lai gan atsevišķu projektu līmenī kopumā tas nav sasniegts, kopējā programmas līmenī ir paredzēts līdzfinansējums.

Lietuvas, Bulgārijas un Slovākijas kopējās iemaksas to ekspluatācijas izbeigšanas programmās veido 1,09 miljardus EUR.

92

Komisija uzskata, ka mērķis pastiprināt valsts līdzfinansējumu ir svarīgs. Tomēr šajā posmā Komisija nespēj apņemties izpildīt Revīzijas palātas ieteikumu palielināt dalībvalstu līdzfinansējumu līdz 2016. gada beigām. Iespējamie varianti tiks aplūkoti programmas vidusposma novērtējumā, kas jāveic 2017. gadā.

93

Ekspluatācijas izbeigšanas plāni un izmaksu aplēses, kas apstiprinātas 2014.–2020. gada DFS, ir šo trīs dalībvalstu programmu veidošanas pamatā. Saskaņā ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu viens no dalībvalstu pienākumiem ir lietotās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu apglabāšana, un šī iemesla dēļ tas netika ietverts kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmā.

94

Direktīva 2011/70/Euratom nosaka, ka lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas izdevumus sedz tas, kurš minētos materiālus radījis (4. panta 3. punkta e) apakšpunkts), kā arī skaidru pienākuma sadalījumu struktūrām, kuras iesaistītas dažādos lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas posmos (5. panta 1. punkta f) apakšpunkts); un ka dalībvalstis nodrošina to, ka valsts sistēmā ir noteikta pietiekamu finanšu resursu pieejamība gadījumos, kad tie vajadzīgi [..] īpaši lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, pienācīgi ņemot vērā to personu atbildību, kuras rada lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus (9. pants).

95

Komisijas prioritāte ir Atkritumu direktīvas īstenošana dalībvalstīs. Šobrīd notiek dalībvalstu valsts programmu pārbaude, un tajā uzmanība būs pievērsta visiem šiem jautājumiem.

96

Ekspluatācijas izbeigšanas plānos ietvertas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas izmaksas, kā tas noteikts kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas regulās. Tie neietver tādas apglabāšanas projektu izmaksas, kas uzsākami ilgtermiņā. Tie ietver izmaksas uzglabāšanas iekārtām, kas nepieciešamas šim laika posmam.

Secinājumi un ieteikumi

107

Kopš 2011. gada revīzijas Komisija ir ieviesusi vairākus svarīgus uzlabojumus programmu veidošanā un projektu vadībā. Ar 2014.–2020. gada juridisko pamatu tika ieviesti konkrēti mērķi, kurus mēra, izmantojot galvenos darbības rādītājus, un jauns uzraudzības un ziņojumu iesniegšanas regulējums.

Komisija uzskata, ka tā rezultātā ES finansiālais atbalsts ir efektīvi mazinājis ekonomiskās sekas, ko rada agrīnā slēgšana, un ka ekspluatācijas izbeigšanas process noris labi. Tomēr tā norāda, ka ekspluatācijas izbeigšana ir sarežģīts un ilgstošs process, kas ilgumā pārsniedz septiņus gadus garo DFS, un vairumā gadījumu tas ilgst vairāk nekā divas desmitgades.

Atjauninātie ekspluatācijas izbeigšanas plāni un ar tiem saistīto izmaksu aplēses, kas apstiprinātas 2014.–2020. gada DFS, ir šo trīs dalībvalstu programmu veidošanas pamatā. Saskaņā ar šo kārtību Komisija cieši uzrauga virzību uz ekspluatācijas izbeigšanas noslēgumu, saglabājot visaugstākā līmeņa drošību.

Kopīga Komisijas atbilde par 108.–111. punktu

Komisija proaktīvā veidā uzrauga plānu īstenošanu ar mērķi sasniegt Padomes regulās noteiktos mērķus un katru gadu iesniedz ziņojumu Parlamentam un Padomei.

Ekspluatācijas izbeigšanai parasti ir divi galvenie posmi: i) pēcslēgšanas posms (t. i., joprojām ir darbības licence lietotās kodoldegvielas klātbūtnes dēļ) un ii) ekspluatācijas izbeigšanas/demontāžas posms.

Slovākija un Bulgārija ir otrajā posmā, bet Lietuva joprojām atrodas pēcslēgšanas posmā, jo vienā no reaktoriem atrodas lietotā kodoldegviela.

Komisija saskaņā ar dalībvalstu pausto uzskata, ka darbību nevienai no kodolelektrostacijām, kam piemēro kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas, ekonomiski atsākt nav iespējams. Tā atzīst, ka atbilstoši tam, kas novērots citos salīdzināmos ekspluatācijas izbeigšanas gadījumos, vēl priekšā ir būtiski tehniski uzdevumi reaktoru demontēšanā.

1. ieteikums. Nodrošināt progresu saistībā ar ekspluatācijas izbeigšanu

Komisija norāda, ka 1. ieteikuma a) un b) apakšpunkts ir adresēti dalībvalstīm.

Komisija pieņem 1. ieteikuma c) apakšpunktu, ciktāl tas uz to attiecas. Tā atbalsta ideju, ka jāatrod labāki veidi, kā apmainīties ar paraugpraksi un tehniskajām zināšanām, un aicinās visas trīs dalībvalstis to darīt.

a)Šajā DFS Komisija par prioritāti ir noteikusi izveidot vispārēju ietvaru programmu veidošanai, projektu vadībai un uzraudzībai, saskaņā ar kuru dalībvalstis darbojas. Turklāt Komisija ir ieviesusi iegūtās vērtības pārvaldības (EVM) sistēmu projekta snieguma un virzības objektīvai mērīšanai. Šo izmaiņu pilnīga ietekme ir gaidāma turpmākajos gados.

b)Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai kodolelektrostaciju uzņēmumi / ekspluatācijas izbeigšanas licenču turētāji veidotu zinātību un kompetences, jo īpaši projektu vadības jomā, un noteiktu jomas, kurās īpaši vērtīga ir ārpakalpojumu izmantošana. Ārējo ekspertu izmantošana noteiktās specialitātēs ir izdevīga.

c)Komisija cenšas veicināt atvērtu un pārredzamu vidi, paraugprakses un zināšanu apmaiņu, kā arī standartizācijas procesus ar mērķi cita starpā palielināt konkurētspēju un uzlabot drošību.

Lai atbalstītu šo mērķi, Komisija 2015. gadā atjaunoja Ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas grupu, ko veido valstu eksperti, kas dalās aktuālās zināšanās par ekspluatācijas izbeigšanas izmaksām un finansēšanas pārvaldību.

Turklāt Komisija izmantos dalību starptautiskos forumos un darba grupās, lai dalītos pieredzē, kas gūta ekspluatācijas izbeigšanas programmu vadībā. Konkrēti, tiks turpinātas aktivitātes sadarbībā ar SAEA un ESAO/Kodolenerģijas aģentūru.

112

Attiecībā uz ziņojumu par dalībvalstu plāniem skatīt Komisijas atbildi par 53. punktu.

Pašlaik Komisija vērtē visu 28 dalībvalstu valsts programmas. Tas ir pirmais šāda veida pasākums, un Komisija cer no šī procesa izdarīt secinājumus, lai mēģinātu uzlabot un harmonizēt turpmāko ziņojumu sagatavošanu. Šajā konkrētajā gadījumā Komisijai jāņem vērā visu 28 dalībvalstu valsts programmas, kā arī valstu ziņojumi. Ņemot to vērā un lai iegūtu visaptverošu atspoguļojumu, Komisija, plānojot laika grafiku ziņojuma sagatavošanai Parlamentam un Padomei, ņēma vērā valsts programmu novērtēšanas procesu. Ziņojumu paredzēts sagatavot 2016. gada 4. ceturksnī.

2. ieteikums. Lietotās kodoldegvielas galīgās apglabāšanas risinājumi

a)Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija apzinās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un drošas apsaimniekošanas lielo nozīmību, lai izvairītos no nevajadzīgu slogu uzlikšanas nākamajām paaudzēm. Šajā saistībā Komisija darbības virzienu noteiks jau atzinumā, ko tā pieņems 2016./2017. gadā par valsts programmām atbilstīgi Direktīvai 2011/70/Euratom. Tas būs sākums debatēm, kas notiks 2017. gadā par apglabāšanas iespējām, tostarp reģionālu un citu risinājumu iespējām ES mērogā. Pēc tam Komisija varēs labāk formulēt politiskus risinājumus un ceļvedi laikposmam līdz 2018. gadam.

b)Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. Komisija norāda arī, ka šis ieteikums jau tiek izmantots, veicot valsts programmu novērtējumu un gatavojot atzinumu, ko Komisija adresēs dalībvalstīm. Komisija 2017. gadā plāno sākt pētījumu, lai novērtētu dalībvalstu atkritumu apsaimniekošanas izmaksu aplēses.

113

Ekspluatācijas izbeigšanas plāni, kas apstiprināti 2014.–2020. gada DFS, ir šo trīs dalībvalstu programmu veidošanas pamatā. Ar lietotās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu galīgo apglabāšanu saistītās izmaksas kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmā netiek uzskatītas par attaisnojamām, un tās nav ņemtas vērā šajos aprēķinos. Saskaņā ar Radioaktīvo atkritumu direktīvu viens no dalībvalstu pienākumiem ir lietotās kodoldegvielas un augsta līmeņa radioaktivitātes atkritumu apglabāšana. Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmai jānodrošina attiecīgas Savienības intervences papildināmība un konsekvence, lai tiktu ievērots proporcionalitātes princips.

114

Komisija norāda, ka 2014.–2020. gada DFS izvirzīto mērķu sasniegšanai nav finansējuma deficīta.

3. ieteikums. Principa “piesārņotājs maksā” ievērošana, palielinot valstu finansējumu 2014.–2020. gadam un pēc tam

Komisija norāda, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Komisija atbalstīs Revīzijas palātas ieteikto rīcību, īstenojot centienus ieviest pienācīgi definēta līmeņa līdzfinansējumu, tādējādi atbalstot principu “piesārņotājs maksā”. Šajā saistībā tā vadīs diskusijas ar dalībvalstīm un rūpīgi pārbaudīs dalībvalstu ierosinātos līdzfinansējuma līmeņus 2017. gada darba programmās.

4. ieteikums. Valstu līdzfinansējuma palielināšana 2014.–2020. gada finansēšanas periodā

Komisija pieņem šo ieteikumu.

Komisija atzīst, ka līdzfinansējums veicina programmu lietderīgu un efektīvu īstenošanu un palielina dalībvalsts atbildību. Tomēr pašreizējais juridiskais pamats nenosaka konkrētu līmeni šādam līdzfinansējumam. Tādēļ Komisija pirmkārt veiks darbības, lai skaidrotu, ko nozīmē “labi pamatoti izņēmuma apstākļi”, kas šobrīd ir minēti regulās, un rūpīgi pārbaudīs dalībvalstu ierosināto līdzfinansējuma līmeni 2017. gada darba programmās.

5. ieteikums. Pārtraukt īpašās kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanas programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā pēc 2020. gada

Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji. Komisija attiecībā uz jauno iniciatīvu priekšlikumiem veiks ietekmes novērtējumu atbilstoši Finanšu regulas prasībām un labāka regulējuma programmai. Šajā ietekmes novērtējumā tiks noteikts, vai jāturpina finansēšana un, ja jāturpina, kādi ir piemērotākie finansēšanas mehānismi. Ja novērtējumā tiks secināts, ka finansējums ir jāturpina nākamajā DFS pēc 2020. gada, Komisija ņems vērā Revīzijas palātas ieteikumu un nodrošinās, ka finansēšanas mehānisms ietver stimulus ekspluatācijas izbeigšanai un nosaka laika ierobežojumu un atbilstošu dalībvalstu līdzfinansējuma līmeni.

118

Komisija ir pieprasījusi rūpīgu analīzi par darbinieku skaitu Ignalinas kodolelektrostacijā, ņemot vērā nepieciešamību neapdraudēt tās drošumu un to, ka reaktora ēkās atrodas atlikusī lietotā kodoldegviela, ar ko saistās bīstamība, un no tā izrietošo nepieciešamību saglabāt būtiskas drošības funkcijas.

6. ieteikums. ES finansējums jāizmanto tikai ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu segšanai

Komisija šo ieteikumu pieņem daļēji.

Komisija šobrīd veic to izmaksu identificēšanu, kas nav saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu. Process noslēgsies līdz ar vidusposma novērtējumu, un tiks ierosināta iespējamā rīcība, lai pakāpeniski izbeigtu šādas izmaksas 2018. gadā.

Tomēr Komisija uzskata, ka dažas būtiskas funkcijas, piemēram, drošību, nedrīkst izslēgt no ES finansējuma.

7. ieteikums. Komisijas veiktās uzraudzības uzlabošana

Komisija pieņem šo ieteikumu, un ir veikti pasākumi uzraudzības uzlabošanai. Ex ante nosacījumu novērtējums tiek veikts un tiks pabeigts līdz 2016. gada oktobrim.

8. ieteikums. Grāmatvedības metode

Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija atzīst šī jautājuma nozīmību.

Tā ir sākusi piemērot šo ieteikumu, īstenojot Atkritumu direktīvu. Pašlaik Komisija izskata valsts programmas, kas iesniegtas saskaņā ar Atkritumu direktīvu, un ir paredzējusi vairākus pētījumus, lai apkopotu informāciju un izmantotu to turpmāk izdevumu apstiprināšanā.

QJ-AB-16-020-LV-E    ISSN 1977-5717

Astoņu padomju laikā projektētu kodolreaktoru ekspluatācijas izbeigšana Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā bija nosacījums, lai šīs valstis varētu pievienoties Eiropas Savienībai. Palāta konstatēja, ka ES finansēšanas programmas, kuras bija izveidotas šīs prasības izpildei, nesniedza pareizos stimulus savlaicīgai un izmaksu ziņā efektīvai ekspluatācijas izbeigšanai. Ir panākts zināms progress, tomēr galvenie infrastruktūras projekti tika īstenoti ar kavēšanos, un svarīgi uzdevumi, kas saistīti ar darbu kontroles zonā, vēl ir jāizpilda. Līdz 2020. gadam ES atbalsts droši vien kopumā būs sasniedzis 3,8 miljardus EUR. Ekspluatācijas izbeigšanas aplēstās kopējās izmaksas būs vismaz 5,7 miljardi EUR. Ja iekļauj augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu galīgās apglabāšanas izmaksas, šī kopsumma varētu divkāršoties.