EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Otázky: eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx

Webová stránka: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5506-8 | ISSN 1831-0931 | doi:10.2865/195919 | QJ-AB-16-020-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-5459-7 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/650089 | QJ-AB-16-020-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5452-8 | ISSN 1977-5776 | doi:10.2865/0670 | QJ-AB-16-020-SK-E

© Európska únia, 2016

Rozmnožovanie je povolené len pod podmienkou uvedenia zdroja.

V prípade použitia či reprodukcie obrázkov 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 a obrázka v prílohe VII je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Udalosť | Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu | 25.3.2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) | 2.5.2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní | 14.7.2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všetkých jazykoch | 15.7.2016

SK
2016

Č. 22

Osobitná správa

Programy pomoci EÚ na
vyraďovanie jadrových
zariadení z prevádzky
v Litve, Bulharsku a na
Slovensku: od roku 2011 sa
dosiahol určitý pokrok, ale
prichádzajú závažné výzvy

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen vo funkcii spravodajcu Phil Wynn Owen a podporu mu poskytol audítorský tím komory II.

Obsah

Glosár

Skratky

Zhrnutie

Úvod

Programy pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

Čo je vyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky?

Nakladanie s rádioaktívnym odpadom

„Znečisťovateľ platí“ ako zásada EÚ a medzinárodná zásada

Úlohy a zodpovednosti strán zúčastnených na programoch pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

Predchádzajúca osobitná správa EDA o vyraďovaní jadrových zariadení z prevádzky

Rozsah auditu a audítorský prístup

Pripomienky

Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok, ale prichádzajú závažné výzvy

Pokrok sa dosiahol v nekontrolovaných pásmach, ale vyraďovanie budov reaktorov ešte len začne a infraštruktúra na nakladenie s rádioaktívnym odpadom je len čiastočne dokončená

Takmer všetky kľúčové projekty infraštruktúry na vyraďovanie z prevádzky zaznamenali oneskorenia

Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky budú aspoň 5,7 mld. EUR a dvojnásobne viac, ak sa započítajú náklady na konečné uloženie

Celkové odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky vzrástli o 40 % na 5,7 mld. EUR od roku 2010

Členské štáty, a najmä Litva, čelia finančným výzvam

Komisia posúdila plány financovania a vyraďovania z prevádzky neprimerane

Z rozpočtu EÚ sa financuje veľká väčšina nákladov všetkých troch členských štátov

Celkové odhadované náklady by sa zdvojnásobili, ak by sa započítali náklady na konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu

Záväzky za budúce náklady sa neúčtujú správne v troch členských štátoch

Závery a odporúčania

Príloha I | — | Jadrové reaktory vyraďované v rámci programu pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky
Príloha II | — | Prehľad právnych základov programov vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky
Príloha III | — | Jadrové reaktory v členských štátoch a ich stav k 31. decembru 2015
Príloha IV | — | Prehľad strán zúčastnených na programoch pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky
Príloha V | — | Projekty financované EÚ preskúmané v rámci auditu
Príloha VI | — | Oneskorenia a prekročenia nákladov ovplyvňujúce vzorku 18 kľúčových infraštruktúrnych projektov vyraďovania a podporných projektov financovaných z programov pomoci EÚ od roku 2001
Príloha VII | — | Výstavba hlbinného geologického úložiska pre konečné uloženie vyhoreného paliva v Olkiluoto, Fínsko

Odpovede Komisie

Glosár

Aktivácia: Proces, pri ktorom ožiarenie neutrónmi spôsobuje neplánovanú indukciu rádioaktivity v moderátoroch, chladiacich látkach, konštrukčných a tieniacich materiáloch.

Budova reaktora: Nachádza sa v nej reaktor a iné hlavné komponenty a je súčasťou kontrolovaného pásma.

Ex ante kondicionality: Sú to podmienky účinného a efektívneho využívania podpory EÚ. Ex ante kondicionality pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky sú stanovené v nariadeniach č. 1368/2013¹ a č. 1369/2013². Litva, Bulharsko a Slovensko museli prijať primerané opatrenia na splnenie týchto podmienok, kým Komisia prijala rozhodnutie o financovaní o ročnom pracovnom programe na rok 2014.

Hlbinné geologické úložisko: Zariadenie na konečné uloženie odpadu sa nachádza v podzemí v stabilnom geologickom útvare, aby poskytlo dlhodobé uzatvorenie (na tisícky rokov alebo viac) pre dlhodobý rádioaktívny odpad a izoláciu odpadu pred prístupom biosféry. Uloženie znamená, že nie je zámerom vybrať odpad späť, hoci sa táto možnosť nevylučuje. Geologické úložisko je spôsob odstránenia najmä vysokoaktívneho rádioaktívneho odpadu.

Jadrová elektráreň: Elektráreň, ktorá využíva ako palivo štiepny jadrový materiál.

Jadrový reaktor: Zariadenie, ktoré sa nachádza v jadrovej elektrárni a slúži na spustenie a riadenie jadrovej reťazovej reakcie.

Konečné uloženie: Posledný krok v procese nakladania s rádioaktívnym odpadom. K dispozícii sú rôzne možnosti vrátane uloženia v hlbinnom geologickom úložisku pre vysokoaktívny rádioaktívny odpad.

Konečný plán vyraďovania z prevádzky: Dokument vypracovaný prevádzkovateľom jadrovej elektrárne pri odstavení zariadenia a predložený v rámci žiadosti o licenciu na vyraďovanie z prevádzky. Stanovujú sa v ňom všetky potrebné činnosti, ako aj ich harmonogram a odhadované náklady, a zahŕňa plán financovania. Tento dokument možno meniť v procese vyraďovania.

Kontaminácia: Neplánovaná, nechcená prítomnosť rádioaktívnej látky na povrchu alebo vnútri tuhých látok, alebo proces, ktorým vzniká jej prítomnosť na týchto miestach.

Kontrolované pásmo: Priestor s kontrolovaným vstupom, ktorý podlieha osobitným pravidlám na účely ochrany pred ionizujúcim žiarením a zabránenia šírenia rádioaktívnej kontaminácie.

Licencie: Všetky činnosti vykonávané v priebehu životného cyklu jadrovej elektrárne, vrátane vyraďovania z prevádzky, sú regulované a vyžadujú sa pre ne licencie vnútroštátnych orgánov. Zmena z prevádzkovej licencie na licenciu na vyraďovanie z prevádzky sa požaduje na prácu v kontrolovanom pásme.

Medzinárodné fondy na podporu vyraďovania jadrových zariadení: Fondy spravované EBOR na podporu procesu vyraďovania jadrových zariadení v Litve prostredníctvom medzinárodného fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Ignalina (IIDSF), v Bulharsku prostredníctvom medzinárodného fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj (KIDSF), a na Slovensku prostredníctvom medzinárodného fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Bohunice (BIDSF).

Mokrý medzisklad vyhoreného paliva: Vyhorené jadrové palivo sa skladuje v bazénoch. Je to jedna z dvoch možností dočasného uskladnenia vyhoreného paliva, druhou možnosťou je „suchý medzisklad“.

Nepriame hospodárenie: Jeden z troch rôznych spôsobov plnenia rozpočtu EÚ. Je to spôsob hospodárenia, pri ktorom Komisia nesie celkovú zodpovednosť za rozpočet, ale vykonávanie úloh zveruje jednej alebo viacerým partnerským krajinám, medzinárodným organizáciám, agentúram alebo iným orgánom členských štátov.

Opatrenia v súvislosti s vyraďovaním: Projekty navrhnuté s cieľom čiastočne odľahčiť finančnú záťaž, ktorú nesú členské štáty pri vyraďovaní zariadení z prevádzky.

Opustený priemyselný pozemok: Hoci tento pojem nemá štandardné medzinárodné vymedzenie, na účely tejto správy sa ním rozumie konečný stav lokality vyradenej jadrovej elektrárne, ktorý nedosahuje stav zelenej lúky. Opustený priemyselný pozemok zostáva pod regulačnou kontrolou a opätovné využitie pozemku a budovanie na ňom podlieha určitým obmedzeniam.

Podmienený záväzok: V účtovníctve ide o súčasný záväzok, ktorého úhrada nie je pravdepodobná alebo jeho výšku nemožno určiť spoľahlivo, alebo ide o záväzok, ktorý závisí od toho, či dôjde k nejakej neistej udalosti v budúcnosti.

Programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky: Programy EÚ iniciované s cieľom poskytnúť finančnú pomoc Litve, Bulharsku a Slovensku pri odstavovaní a vyraďovaní sovietskych jadrových reaktorov, ktoré sa nemohli hospodárne zmodernizovať tak, aby vyhovovali západným bezpečnostným štandardom v Ignaline, Kozloduji a Bohuniciach v súlade s príslušnými podmienkami stanovenými v ich zmluvách o pristúpení.

Rádioaktívny odpad: Materiál, ktorý je produktom prevádzky elektrárne a procesu vyraďovania z prevádzky a ktorý je kontaminovaný alebo aktivovaný rádioaktívnymi látkami. Túto kategóriu je možné ďalej rozdeliť podľa úrovne rádioaktivity odpadu (vyňatý odpad, veľmi krátkodobý odpad, veľmi nízko, nízko, stredne alebo vysokoaktívny odpad).

Rezerva: V účtovníctve ide o záväzok s neurčitým načasovaním alebo výškou zaznamenanou v súvahe.

Suchý medzisklad vyhoreného paliva: Vyhorené jadrové palivo sa uzatvorí do kaziet v na to určenom zariadení. Je to jedna z dvoch možností dočasného uskladnenia vyhoreného paliva, druhou možnosťou je „mokrý medzisklad“.

Technické vyraďovanie z prevádzky: V tejto správe sa ním rozumie metodika, technológia a práce súvisiace s dekontamináciou, demontážou a rozložením rádiologicky aktivovaných/kontaminovaných štruktúr a systémov a primerané nakladanie s nimi.

Viacročný finančný rámec (VFR): Vo VFR sa stanovujú výdavkové priority a maximálne sumy, ktoré EÚ môže vynaložiť v konkrétnej oblasti v priebehu niekoľkých rokov. Strop výdavkov v nariadení o VFR sa nerovná stropom v rozpočte EÚ, ktoré sú vždy nižšie. Vo VFR sú zahrnuté aj zdroje príjmov do rozpočtu EÚ a korekčné mechanizmy v danom období (v súčasnosti 2014 – 2020).

Vyhorené jadrové palivo: Jadrové palivo, ktoré bolo ožiarené v reaktore a dosiahlo koniec využiteľnosti.

Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky: Proces, pri ktorom sa jadrová elektráreň demontuje a lokalita vyčistí do vopred stanoveného konečného stavu.

Zásada znečisťovateľ platí: Bežne uznávaná zásada environmentálnej politiky, podľa ktorej tí, ktorí sú zodpovední za znečistenie, by mali niesť náklady na nakladanie s ním.

Záväzok: V účtovníctve ide o súčasný záväzok, ktorý je výsledkom minulých udalostí.

Zelená lúka: Hoci tento pojem nemá štandardné medzinárodné vymedzenie, na účely tejto správy sa ním rozumie konečný stav lokality vyradenej jadrovej elektrárne, ktorý umožňuje uvoľniť pozemok spod regulačnej kontroly.

Zmierňujúce opatrenia: Projekty navrhnuté na pomoc zmierniť niektoré účinky straty národnej výrobnej kapacity energie z dôvodu skorého uzatvorenia.

1Nariadenie Rady (Euratom) č 1368/2013 z 13. decembra 2013 o podpore Únie pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku a na Slovensku a o zrušení nariadení (Euratom) č. 549/2007 a (Euratom) č. 647/2010 (Ú. v. EÚ L 346, 20.12.2013, s. 1).

2Nariadenie Rady (EÚ) č. 1369/2013 z 13. decembra 2013 o podpore Únie pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve a o zrušení nariadenia (ES) č. 1990/2006 (Ú. v. EÚ L 346, 20.12.2013, s. 7).

Skratky

EBOR: Európska banka pre obnovu a rozvoj

IAS: Útvar Európskej komisie pre vnútorný audit

JAVYS a.s.: Slovenský štátny podnik zodpovedný za vyraďovanie z prevádzky a nakladanie s rádioaktívnym odpadom

JE Bohunice: Jadrová elektráreň Bohunice na Slovensku

JE Ignalina: Jadrová elektráreň Ignalina v Litve

JE Kozloduj: Jadrová elektráreň Kozloduj v Bulharsku

KPI: Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

MAAE: Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu

PPVJZ: Programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

RBMK-1500: Kanálový reaktor s veľkým výkonom (ako v Litve)

RPP: Ročný pracovný program

SERAW: Bulharský štátny podnik zodpovedný za nakladanie s rádioaktívnym odpadom

ÚRPA: Ústredná riadiaca projektová agentúra v Litve

VVER 440/230: Vodo-vodný energetický reaktor (ako v Bulharsku a na Slovensku)

Zhrnutie

I

Keď boli Litva, Bulharsko a Slovensko kandidátskymi krajinami na vstup do Európskej únie (EÚ), odstavenie a následné vyraďovanie z prevádzky ôsmich sovietskych jadrových reaktorov prvej generácie v týchto troch jadrových elektrárňach bolo podmienkou pre ich pristúpenie.

II

Odstavenie a následné vyraďovanie týchto jadrových reaktorov z prevádzky pred koncom ich plánovanej životnosti predstavovalo značnú finančnú a hospodársku záťaž pre tieto tri členské štáty. EÚ preto súhlasila s poskytnutím finančnej podpory, ktorá začala v roku 1999. Do roku 2020 podpora EÚ dosiahne celkovú výšku 3,8 mld. EUR, pričom Litva dostane najväčší podiel, po nej nasleduje Bulharsko a napokon Slovensko.

III

Cieľom tohto auditu bolo určiť, či sa dosiahol pokrok pri vykonávaní programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku od roku 2011, keď bola uverejnená naša predchádzajúca správa na túto tému.

IV

Cielené programy EÚ na financovanie vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky nevytvorili správne podnety na včasné a nákladovo efektívne vyraďovanie z prevádzky.

V

Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok vo vyraďovaní jadrových elektrární Ignalina v Litve, Kozloduj v Bulharsku a Bohunice na Slovensku. Kľúčové komponenty v nekontrolovaných pásmach elektrární boli demontované, ale závažné výzvy týkajúce sa prác v kontrolovaných pásmach, vrátane budov reaktorov, stále len stoja pred všetkými tromi členskými štátmi. Hoci orgány členských štátov tvrdia, že elektrárne boli nezvratne uzavreté, nie všetky očakávané výstupy, ktoré Komisia používa na posúdenie pokroku smerom k nezvratnému uzatvoreniu, boli plne dosiahnuté.

VI

Tieto tri členské štáty zaznamenali určitý pokrok v zavádzaní infraštruktúry na nakladenie s odpadom, ale mnohé kľúčové projekty infraštruktúry zaznamenali oneskorenia v období rokov 2011 – 2015. Najväčšie oneskorenia boli v Litve, kde bol konečný dátum vyradenia z prevádzky od roku 2011 odložený o ďalších deväť rokov na rok 2038. Všetky tri členské štáty čelia výzvam, ako je spoliehanie sa na externých odborníkov a nachádzanie technických riešení prvých svojho druhu.

Odporúčanie 1: tri príslušné členské štáty by mali:

a)ďalej zlepšovať svoje postupy riadenia projektov s cieľom mať zavedenú potrebnú infraštruktúru nakladania s odpadom a vyhoreným palivom podľa plánu;

b)prijať opatrenia na vybudovanie vlastnej technickej kapacity s cieľom dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi internými a externými odbornými znalosťami;

c)nájsť lepšie spôsoby na výmenu osvedčených postupov a technických znalostí medzi sebou navzájom aj so širšou komunitou vyraďovania jadrových zariadení v EÚ a vo svete. Komisia by to mala podporiť nákladovo efektívnym spôsobom.

VII

Rozhovory v týchto troch členských štátoch o potenciálnom riešení pre konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva, ktoré môžu byť vnútroštátnymi, regionálnymi alebo inými riešeniami v rámci EÚ, sú stále len v prípravnej fáze, hoci realizácia týchto riešení bude trvať niekoľko desaťročí.

Odporúčanie 2

a)Komisia by mala spolu so všetkými príslušnými členskými štátmi EÚ preskúmať možnosti uloženia vyhoreného paliva a vysokoaktívneho odpadu, vrátane regionálnych a iných riešení v rámci EÚ, náležite zohľadniac bezpečnosť, ochranu a nákladovú efektívnosť alternatív. Komisia by mala zahrnúť preskúmanie tejto záležitosti do svojej prvej správy pre Európsky parlament a Radu o vykonávaní smernice o rádioaktívnom odpade.

b)Príslušné tri členské štáty by mali paralelne napredovať vo svojich plánoch konečného uloženia odpadu s cieľom stanoviť úplnejšie odhady nákladov a finančné plány pre uloženie vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu, ako sa to vyžaduje v smernici o rádioaktívnom odpade.

VIII

Odhadované náklady na vyraďovanie týchto troch elektrární z prevádzky budú spolu aspoň 5,7 mld. EUR a dvojnásobne viac, ak sa započítajú náklady na konečné uloženie. Rozdiel vo financovaní vyraďovania z prevádzky v Litve narástol od nášho posledného auditu a náklady teraz prevyšujú financovanie o 1,6 mld. EUR. Rozdiel vo financovaní odhadovaný Bulharskom je teraz 28 mil. EUR a Slovenskom 92 mil. EUR. Hoci sú tieto tri členské štáty v konečnom dôsledku zodpovedné za zabezpečenie primeraných finančných zdrojov na vyraďovanie zariadení z prevádzky aj konečné uloženie, ich spolufinancovanie programov EÚ vyraďovania z prevádzky zostáva veľmi obmedzené. Komisia nevydala jasné usmernenia k požiadavkám na spolufinancovanie. Počty zamestnancov vo všetkých troch elektrárňach sa znížili od obdobia, keď boli v plnej prevádzke, ale časť finančných prostriedkov EÚ sa používa na pokrytie nákladov na zamestnancov pracujúcich na bezpečnej údržbe zariadení. V roku 2011 Komisia uviedla, že neplánuje ďalšie rozšírenie finančnej podpory EÚ po roku 2020.

Odporúčanie 3: všetky tri členské štáty by si mali uvedomiť svoju úlohu, ktorú zohrávajú v zabezpečovaní dodržiavania zásady znečisťovateľ platí, a byť pripravené použiť vnútroštátne finančné prostriedky na pokrytie nákladov na vyraďovanie z prevádzky, ako aj nákladov na konečné uloženie v súčasnom finančnom období aj po ňom.

Odporúčanie 4: Komisia by sa mala snažiť o zvýšenie vnútroštátneho spolufinancovania vo finančnom období 2014 – 2020. Napríklad by mala v rozhodnutí Komisie jasne vymedziť „riadne podložené výnimočné“ podmienky, za ktorých projekty môžu byť plne financované EÚ v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky.

Odporúčanie 5: Špecializované programy financovania vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku by mali byť pozastavené po roku 2020. Ak bude určená jasná potreba finančných prostriedkov EÚ po roku 2020 v jednom alebo viacerých z týchto troch členských štátov, akékoľvek budúce financovanie EÚ, ktoré Komisia navrhne a zákonodarný orgán odsúhlasí, by malo zahŕňať správne podnety na pokračovanie vo vyraďovaní z prevádzky vrátane ich časového obmedzenia a založenia na primeraných mierach spolufinancovania členskými štátmi. Jedným spôsobom, ako to dosiahnuť, by bolo zvážiť rozšírenie prístupu k európskym štrukturálnym a investičným fondom s cieľom umožniť pokrytie činností vyraďovania z prevádzky po splnení týchto podmienok.

Odporúčanie 6: Komisia by mala umožniť, aby financovanie EÚ v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky bolo použité len na financovanie nákladov na zamestnancov pracujúcich plne na činnostiach vyraďovania z prevádzky.

IX

Posúdenie Komisie, či plány financovania a vyraďovania z prevádzky spĺňajú ex ante kondicionality, bolo neprimerané.

Odporúčanie 7: Komisia by mala dokončiť svoje posúdenie ex ante kondicionalít.

X

Budúce náklady sa nevykazujú vždy ako rezervy a/alebo nie sú uvedené v poznámkach k účtovnej závierke. To obmedzuje transparentnosť a znižuje schopnosť príslušných orgánov primerane plánovať, ako pokryť budúce náklady na vyraďovanie z prevádzky a uloženie vyhoreného jadrového paliva.

Odporúčanie 8: Komisia by mala spolu s príslušnými členskými štátmi pracovať na tom, aby sa všetky budúce náklady spojené s vyraďovaním jadrových zariadení z prevádzky a konečným uložením vyhoreného jadrového paliva účtovali správne, transparentne a v súlade s príslušnými účtovnými štandardmi.

Úvod

01

Keď boli Litva, Bulharsko a Slovensko kandidátskymi krajinami na vstup do Európskej únie (EÚ), uzatvorenie a následné vyraďovanie z prevádzky ôsmich sovietskych jadrových reaktorov prvej generácie v troch jadrových elektrárňach³ bolo podmienkou pre ich pristúpenie (pozri obrázok 1 a prílohu I). Vzhľadom na to, že sa aktualizácia na západné bezpečnostné štandardy považovala za nehospodárnu, počas predvstupových rokovaní sa dohodlo, že tieto reaktory budú odstavené pred koncom ich plánovanej životnosti⁴. Tieto tri jadrové elektrárne prevádzkujú štátne podniky.

Obrázok 1

Jadrové elektrárne v Litve, Bulharsku a na Slovensku, na ktoré sa vzťahujú programy pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

Zdroj: EDA na základe informácií poskytnutých jadrovými elektrárňami. Fotografie © Jadrová elektráreň Bohunice (JE Bohunice), jadrová elektráreň Kozloduj (JE Kozloduj), jadrová elektráreň Ignalina (JE Ignalina).

02

Jadrová elektráreň Bohunice V1 na Slovensku a jadrová elektráreň Kozloduj v Bulharsku majú obe vodo-vodné energetické reaktory (VVER), ktoré sú podkategóriou tlakovodných reaktorov (pozri obrázok 2). Tento typ reaktora bol už inde v Európe vyradený z prevádzky.

Obrázok 2

Schéma jadrovej elektrárne s tlakovodným reaktorom (VVER-440/230)

Zdroj: EDA.

03

Reaktor v elektrárni Ignalina v Litve je reaktor s grafitovým moderátorom (RBMK-1500), čo je podkategória varných reaktorov, tiež bežne známy ako reaktor černobyľského typu (pozri obrázok 3). Takýto reaktor s grafitovým moderátorom sa vyraďuje z prevádzky po prvý raz⁵.

Obrázok 3

Schéma jadrovej elektrárne s grafitovým moderátorom (RBMK-1500)

Zdroj: EDA.

Programy pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

04

Odstavenie a následné vyraďovanie týchto jadrových elektrární z prevádzky pred koncom ich plánovanej životnosti predstavovalo značnú finančnú a hospodársku záťaž pre tieto tri členské štáty o to viac, že nezhromaždili vnútroštátne finančné prostriedky na plné pokrytie nákladov na vyraďovanie z prevádzky a nemali potrebnú infraštruktúru na nakladanie s odpadom⁶.

05

EÚ súhlasila s poskytnutím finančnej podpory od roku 1999. Tá začala v rámci programu PHARE, ktorý bol predvstupovým nástrojom vytvoreným na poskytovanie finančnej a technickej pomoci kandidátskym krajinám v strednej a východnej Európe. Po vstupe týchto troch krajín do EÚ podpora pokračovala v rámci programom vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky (PPVJZ) na základe ustanovení v jednotlivých zmluvách o pristúpení a nariadeniach Rady (pozri prehľad v prílohe II)⁷. Pre každú krajinu bol zriadený samostatný program pomoci.

06

Od začiatku programov podpory v roku 1999 do roku 2013 tieto programy zahŕňali:

οopatrenia v súvislosti s vyraďovaním s cieľom čiastočne odľahčiť finančnú záťaž, ktorú nesú tieto členské štáty pri vyraďovaní zariadení z prevádzky;

οopatrenia na pomoc zmierniť niektoré účinky straty národnej výrobnej kapacity energie z dôvodu predčasného uzatvorenia.

07

V súčasnom období 2014 – 2020 sú len opatrenia v súvislosti s vyraďovaním⁸ oprávnené na financovanie v rámci programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky, ktoré sledujú osobitné ciele uvedené v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Osobitné ciele programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v rokoch 2014 – 2020

Program | Osobitné ciele
Ignalina, Litva | Premiestnenie paliva z jadra reaktora bloku 2 a z bazénov vyhoreného paliva bloku 1 a 2 do suchého skladu vyhoreného paliva.
Bezpečná údržba reaktorových blokov.
Vykonanie demontáže v turbínovej hale a iných pomocných budovách.
Bezpečné naloženie s odpadom, ktorý vzniká pri vyraďovaní, v súlade s podrobným plánom nakladania s odpadom.
Kozloduj, Bulharsko | Vykonanie demontáže blokov 1 až 4 v halách turbín a pomocných budovách.
Demontáž veľkých komponentov a zariadení blokov 1 až 4 v budovách reaktorov.
Bezpečné naloženie s odpadom, ktorý vzniká pri vyraďovaní, v súlade s podrobným plánom nakladania s odpadom.
Bohunice, Slovensko | Vykonanie demontáže v hale turbín a pomocných budovách reaktora V1.
Demontáž veľkých komponentov a zariadení v budovách reaktora V1.
Bezpečné naloženie s odpadom, ktorý vzniká pri vyraďovaní, v súlade s podrobným plánom nakladania s odpadom.
Všetky | Možné opatrenia na zachovanie vysokej úrovne bezpečnosti vo vyraďovaných blokoch vrátane podpory týkajúcej sa personálu jadrovej elektrárne.

Zdroj: EDA na základe nariadení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a 1369/2013.

08

Do roku 2020 podpora EÚ dosiahne výšku spolu 3,8 mld. EUR (pozri obrázok 4).

Obrázok 4

Pomoc EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky Litve, Bulharsku a Slovensku v rokoch 1999 až 2020

Zdroj: EDA na základe údajov Európskej komisie.

09

Najväčší podiel dostala Litva, po nej nasledovalo Bulharsko a napokon Slovensko (pozri obrázok 5)⁹.

Obrázok 5

Podiel na celkovej pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky podľa členských štátov v rokoch 1999 – 2020

Zdroj: EDA na základe údajov Európskej komisie.

10

V posúdení vplyvu, ktoré Komisia vypracovala na finančné obdobie 2014 – 2020, uviedla, že „neplánuje ďalšie rozšírenie finančnej podpory EÚ“ po roku 2020¹⁰.

Čo je vyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky?

11

Vyraďovanie jadrového zariadenia je posledným krokom v životnom cykle jadrovej elektrárne. V celej Európe narastá počet jadrových elektrární, ktoré sa už vyraďujú alebo sa plánujú vyradiť v krátkodobom alebo strednodobom horizonte. Koncom roka 2015 bolo v EÚ v prevádzke 129 jadrových reaktorov a ďalších 91, ktoré boli odstavené, z čoho 3 boli úplne vyradené (pozri prílohu III). Odhaduje sa, že viac než 50 zo 129 reaktorov v prevádzke bude odstavených do roku 2025¹¹.

Obrázok 6

Stav jadrových reaktorov v EÚ k 31. decembru 2015

Zdroj: EDA na základe údajov Európskej komisie a informačného systému MAAE týkajúceho sa jadrových reaktorov (PRIS).

12

Vyraďovanie jadrového zariadenia zahŕňa celý rad špecifických procesov, pričom niektoré z nich prebiehajú súbežne. Tento proces je ukončený, keď sa lokalita vyčistí do takého stavu, že sa pozemok môže opätovne použiť alebo na ňom budovať či už bez obmedzení (stav „zelenej lúky“) alebo s určitými obmedzeniami (stav „opusteného priemyselného pozemku“) v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Všetky tri lokality v Litve, Bulharsku a na Slovensku sa majú vyradiť do stavu „opusteného priemyselného pozemku“.

13

Všetky tri členské štáty uprednostnili stratégiu vyraďovania s „okamžitou demontážou“ pred stratégiou „odloženej demontáže” alebo stratégiou „dlhodobého bezpečného uzavretia“. Pri okamžitej demontáži vyraďovanie z prevádzky začína krátko po trvalom odstavení prevádzky. Pri alternatívnej stratégii odloženej demontáže po odstránení jadrového paliva sa celé zariadenie alebo jeho časť obsahujúca rádioaktívny materiál buď spracuje alebo ponechá v bezpečnom skladovacom stave, až kým sa následne dekontaminuje a/alebo demontuje¹².

14

Vyraďovanie zahŕňa tradičné priemyselné vyraďovacie práce, napríklad demoláciu turbínovej haly, a vysoko špecializované činnosti nakladania s rádioaktívnym materiálom na mieste. Kľúčovým je naplánovanie správneho sledu činností a stanovenie postupov a metodík, ktoré sa majú dodržiavať.

15

Na obrázku 7 sú znázornené hlavné procesy vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky.

Obrázok 7

Hlavné procesy vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky

Zdroj: EDA.

16

Prevádzkovatelia jadrových elektrární musia vypracovať a aktualizovať konečný plán vyraďovania z prevádzky, ktorý obsahuje plán financovania a stanovujú sa v ňom všetky potrebné činnosti, ako aj ich harmonogram a odhadované náklady¹³. Podpora EÚ sa musí implementovať v súlade s týmito plánmi pri súčasnom zachovaní najvyššej úrovne bezpečnosti¹⁴.

17

Všetky činnosti vykonávané v priebehu životného cyklu jadrovej elektrárne, vrátane vyraďovania z prevádzky, sú regulované a vyžadujú sa pre ne licencie vnútroštátnych orgánov.

Nakladanie s rádioaktívnym odpadom

18

Vo všetkých fázach jadrového palivového cyklu sa vytvára rádioaktívny odpad. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) vo svojej klasifikácii vymedzuje šesť tried rádioaktívneho odpadu v závislosti od stupňa rádioaktivity, ktoré sú uvedené v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Triedy rádioaktívnych odpadov, nakladanie s nimi a ich zneškodnenie

Trieda | Opis | Nakladanie a zneškodnenie (hĺbka pod zemou len indikatívne)
Vyňatý odpad | Odpad, ktorý obsahuje také nízke koncentrácie rádionuklidov, že si nevyžaduje opatrenia na ochranu pred radiáciou a možno ho vyňať spod regulačnej kontroly. | povrch | voľné odstránenie, skládka odpadov
Veľmi krátkodobý odpad | Odpad, ktorý obsahuje len rádionuklidy s veľmi krátkym polčasom premeny s koncentráciou aktivity nad uvoľňovacou úrovňou. | povrch | skladovanie na rozklad
Veľmi nízkoaktívny odpad | Odpad, ktorý nemusí nevyhnutne spĺňať kritériá pre vyňatý odpad, ale nepotrebuje vysoký stupeň ochrannej obálky a izolácie. | povrch | skládka
Nízkoaktívny odpad | Odpad s limitovaným množstvom rádionuklidov s dlhým polčasom premeny. Takýto odpad si vyžaduje dôkladnú izoláciu a ochrannú obálku až niekoľko sto rokov. | pod povrchom | blízko povrchu (< 30 metrov)
Stredneaktívny odpad | Odpad, ktorý si vzhľadom na svoj obsah, najmä rádionuklidy s dlhým polčasom premeny, vyžaduje vyšší stupeň ochrannej obálky, ale žiadne alebo len obmedzené opatrenia na odvádzanie tepla. | podzemie | stredná hĺbka (30 – 100 metrov)
Vysokoaktívny odpad | Odpad so stupňom koncentrácie aktivity dostatočne vysokou na vytvorenie značných množstiev tepla alebo s veľkým množstvom rádionuklidov s dlhým polčasom premeny. Vyhorené jadrové palivo spadá do tejto kategórie. | podzemie | geologické ukladanie (> 400 metrov)

Zdroj: EDA na základe bezpečnostných štandardov MAAE, Všeobecný bezpečnostný štandard č. 1, Klasifikácia rádioaktívneho odpadu, 2009.

19

Každá trieda si vyžaduje rôzne technológie a metódy na bezpečné zamedzenie šírenia a nakladanie s odpadom. Na dolnom konci spektra možno vyňatý odpad jednoducho odstrániť spolu s domovým odpadom. Na opačnom konci je vysokoaktívny odpad, napr. vyhorené jadrové palivo, ktorý je tak vysoko rádioaktívny, že si vyžaduje najvyšší stupeň ochrannej obálky a izolácie na zabezpečenie dlhodobej bezpečnosti a ochrany. Uloženie v hlbinnom geologickom úložisku, ktoré je vykopané niekoľko stoviek metrov pod zemou, sa vo všeobecnosti uznáva ako preferovaná možnosť na konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu¹⁵. Podľa bezpečnostných štandardov MAAE nakladanie s odpadom nie je ešte úplné po skončení vyraďovania jadrových zariadení, pretože vysokoaktívny odpad ešte nebol uložený v konečnom úložisku¹⁶.

„Znečisťovateľ platí“ ako zásada EÚ a medzinárodná zásada

20

Nakladanie s rádioaktívnym odpadom sa v Európskej únii riadi „smernicou o rádioaktívnom odpade“¹⁷. Jej požiadavky sú založené na dohovore MAAE z roku 1997, ktorého signatármi sú Litva, Bulharsko a Slovensko¹⁸. Týmto dohovorom sa zmluvné strany zaväzujú uplatňovať zásadu „znečisťovateľ platí“, podľa ktorej producenti odpadu nesú náklady na nakladanie s odpadom s cieľom predísť poškodeniu ľudského zdravia a životného prostredia¹⁹. Ďalšou základnou zásadou tohto dohovoru je zabránenie neprimeraného zaťažovania budúcich generácií nakladaním s jadrovým odpadom. Reflektuje sa to aj v smernici o rádioaktívnom odpade, v ktorej sa uvádza, že „malo by byť morálnou povinnosťou každého členského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide o vyhorené palivo a rádioaktívny odpad, vrátane rádioaktívneho odpadu pochádzajúceho z vyraďovania existujúcich jadrových zariadení“²⁰.

Úlohy a zodpovednosti strán zúčastnených na programoch pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

21

Ako je povolené v príslušných ustanoveniach právnych predpisov, Európska komisia si zvolila riadiť programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky prostredníctvom nepriameho hospodárenia²¹. V rámci tohto spôsobu hospodárenia Komisia zveruje úlohy plnenia rozpočtu implementačným orgánom (pozri prílohu IV), ale nesie celkovú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ. Komisia preto musí zabezpečiť, aby implementačné orgány zaviedli primerané štruktúry na kontrolu a monitorovanie. Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) je implementačným orgánom všetkých troch programov.

22

Okrem toho v Litve Ústredná riadiaca projektová agentúra, vnútroštátny verejný orgán, koná ako druhý implementačný orgán a vykonáva tie isté funkcie ako EBOR za projekty, ktoré riadi²². V čase konania auditu boli všetky nové projekty vykonávané cez Ústrednú riadiacu projektovú agentúru. EBOR zostane zodpovedná za projekty, ktoré jej boli predtým zverené.

23

Tieto tri členské štáty sú povinné zriadiť primerané vnútroštátne štruktúry na vykonávanie programov a prijať všetky kroky potrebné na odstránenie všetkých právnych a administratívnych prekážok pre správne fungovanie príslušných programov vyraďovania z prevádzky²³. Členské štáty vymenujú koordinátora programu z ministerstva zodpovedného za energetickú politiku, ktorý prevezme celkovú zodpovednosť za plánovanie, koordináciu a monitorovanie príslušných programov vyraďovania na vnútroštátnej úrovni.

24

Litva taktiež vymenovala ministerstvo financií, aby konalo ako finančný koordinátor zodpovedný za finančný dohľad nad Ústrednou riadiacou projektovou agentúrou.

25

Hlavnými príjemcami týchto programov sú prevádzkovatelia jadrových elektrární a/alebo držitelia licencie na vyraďovanie jadrových zariadení, ktoré sú štátnymi podnikmi. Zodpovedajú za vykonanie projektov po schválení návrhov.

26

Každý rok členské štáty navrhujú ročný pracovný program s uvedením predpokladaného využitia financovania. Komisia potom schvaľuje rozhodnutia o financovaní po konzultácii výboru pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení, ktorý sa skladá zo zástupcov 28 členských štátov EÚ. Taktiež schvaľuje dokumentáciu k jednotlivým projektom, ktoré sa majú financovať z pomoci EÚ, ako ich vybral implementačný orgán. Po koordinácii na vnútroštátnej úrovni návrhy nových projektov predkladá koordinátor programu na schválenie EBOR a v Litve Ústrednej riadiacej projektovej agentúre. Po overení implementačné orgány predkladajú návrhy projektov Komisii.

27

Komisia následne prevedie príslušné finančné prostriedky EBOR, v prípade Litvy Ústrednej riadiacej projektovej agentúre, podľa zmluvných dojednaní. Tieto orgány potom monitorujú vykonávanie projektov.

Predchádzajúca osobitná správa EDA o vyraďovaní jadrových zariadení z prevádzky

28

V osobitnej správe z roku 2011 Európsky dvor audítorov už preskúmal finančnú pomoc EÚ na vyraďovanie jadrových elektrární v Bulharsku, Litve a na Slovensku²⁴.

3Elektráreň Kozloduj v Bulharsku a elektráreň Bohunice na Slovensku majú reaktory v prevádzke v blízkosti tých, ktoré sa vyraďujú. V tejto správe sa pojem „elektráreň“ používa len ako odkaz na reaktory vyraďované z prevádzky.

4DOC/97/8, Štrasburg/Brusel, 15. júla 1997, Agenda 2000 – Zhrnutie a závery stanovísk Komisie k žiadostiam kandidátskych krajín o členstvo v Európskej únii; Združenie západoeurópskych regulačných orgánov v oblasti jadrovej energie (WENRA), Jadrová bezpečnosť v kandidátskych krajinách na vstup do EÚ, október 2000.

5Hoci boli reaktory v Černobyle odstavené, neboli vyraďované z prevádzky. Po havárii v roku 1986 bol reaktor 4 zabetónovaný do „sarkofágu“.

6Pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Údaje o programe vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky [SEC(2011) 914 final].

7Okrem podpory EÚ Litva a Bulharsko dostali samostatné granty z účtov jadrovej bezpečnosti, ktoré spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), na prevádzkovú bezpečnosť jadrových zariadení.

8Zmierňujúce opatrenia vrátane energetickej efektívnosti a obnoviteľnej energie sú oprávnené na financovanie v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov, ktoré využívajú všetky tri členské štáty.

9V tejto správe sú tieto členské štáty uvedené v poradí veľkosti ich príslušných programov nasledovne: Litva, Bulharsko a Slovensko.

10SEC(2011) 1387 final, pracovný dokument útvarov Komisie, „Posúdenie vplyvu“.

11COM(2016) 177 final zo 4. apríla 2016, s. 7, „Jadrový objasňujúci program predložený podľa článku 40 Zmluvy o Euratome na vyjadrenie stanoviska Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru“, ďalej len ako jadrový objasňujúci program Komisie z roku 2016.

12Bezpečnostné štandardy MAAE, Vyraďovanie zariadení z prevádzky, Všeobecné bezpečnostné štandardy č. VBŠ Časť 6, 2014.

13Bezpečnostné štandardy MAAE, Všeobecné bezpečnostné štandardy Časť 6, s. 15 – 16.

14Článok 2 ods. 1 nariadení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a 1369/2013.

15Bezpečnostné štandardy MAAE, Všeobecný bezpečnostný štandard č. 1, Klasifikácia rádioaktívneho odpadu, 2009, s. 6.

16Bezpečnostné štandardy MAAE, Všeobecný bezpečnostný štandard č. 1, Klasifikácia rádioaktívneho odpadu, 2009, s. 3.

17Smernica Rady 2011/70/Euratom z 19. júla 2011, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 48).

18MAAE, Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom.

19Článok 21 Spoločného dohovoru MAAE o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom znie: „Každá zo zmluvných strán zabezpečuje, aby zodpovednosť za bezpečnosť jadrového zariadenia mal v prvom rade držiteľ danej licencie a vykonáva príslušné kroky na to, aby sa takáto zodpovednosť zabezpečila u každého držiteľa licencie.“

20Odôvodnenie 24 smernice Rady 2011/70/Euratom.

21Článok 58 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1) naposledy zmenené nariadením (EÚ, Euratom) 2015/1929 z 28. októbra 2015.

22Slovensko oficiálne navrhlo zriadiť popri EBOR druhý, vnútroštátny kanál vykonávania, Slovenskú inovačnú a energetickú agentúru.

23Článok 4 vykonávacieho rozhodnutia Komisie o pravidlách uplatňovania pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku, Litve a na Slovensku na obdobie rokov 2014 – 2020, C(2014) 5449 final.

24Osobitná správa č. 16/2011 Finančná pomoc EÚ na vyradenie jadrových elektrární v Bulharsku, Litve a na Slovensku: Úspechy a výzvy do budúcnosti (http://eca.europa.eu).

Rozsah auditu a audítorský prístup

29

Cieľom tohto auditu bolo určiť, či sa dosiahol pokrok pri vykonávaní programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku od roku 2011, keď bola uverejnená naša predchádzajúca správa²⁵.

30

Konkrétne sme preskúmali, či programy dosiahli pokrok z hľadiska:

–demontáže elektrární, získania potrebných licencií a zavedenia infraštruktúry na nakladanie s vyhoreným palivom a odpadom,

–stanovenia spoľahlivého posúdenia nákladov a zabezpečenia potrebných finančných prostriedkov na dokončenie vyraďovania.

31

V každom z týchto troch členských štátov sme navštívili príslušné lokality, zanalyzovali programovú a projektovú dokumentáciu a vykonali rozhovory s úradníkmi členských štátov, prevádzkovateľmi jadrových elektrární, držiteľmi vnútroštátnych licencií na nakladanie s rádioaktívnym odpadom, regulačnými orgánmi a úradníkmi z implementačných orgánov a Európskej komisie.

32

Na posúdenie pokroku na úrovni projektov sme vybrali 17 infraštruktúrnych a neinfraštruktúrnych projektov vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky financovaných EÚ vo všetkých troch členských štátoch (pozri prílohu V). Vybrali sme projekty, pri ktorých sme mali najzávažnejšie zistenia v našej predchádzajúcej správe a ďalšie projekty, ktoré sú zásadné z hľadiska vyraďovania z prevádzky. Taktiež sme zhromaždili údaje o oneskoreniach a prekročení nákladov, ktoré ovplyvnili 18 prebiehajúcich kľúčových projektov infraštruktúry (príloha VI).

33

Pokiaľ to bolo možné, sme tiež poukázali na príklady nového zlepšenia postupov v týchto troch členských štátoch a všeobecného pokrokového myslenia. Na tento účel sme navštívili stavenisko prvého hlbinného geologického úložiska na svete vo Fínsku (pozri prílohu VII).

34

Audítorské práce prebiehali od apríla 2015 do apríla 2016.

35

Náš audit sa netýkal súladu výdavkov na projekty s príslušnými pravidlami fondov. Netýkal sa ani postupov verejného obstarávania. Neposudzovali sme rádioaktívnu bezpečnosť ani bezpečnosť zariadení, pretože to je zodpovednosťou príslušných vnútroštátnych orgánov. Vôbec sme sa nesnažili byť za jadrovú energiu alebo proti nej, ani vyvodiť závery o kombinácii energetických dodávok v EÚ. Tieto záležitosti sa v tejto správe nerozoberajú.

25Osobitná správa č. 16/2011.

Pripomienky

Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok, ale prichádzajú závažné výzvy

36

V tejto časti sa nachádzajú naše zistenia týkajúce sa pokroku, ktorý sa dosiahol od roku 2011 v procese vyraďovania podporovaného v rámci programov pomoci EÚ, pričom sa zdôrazňujú oneskorenia ovplyvňujúce kľúčové projekty infraštruktúry.

Pokrok sa dosiahol v nekontrolovaných pásmach, ale vyraďovanie budov reaktorov ešte len začne a infraštruktúra na nakladenie s rádioaktívnym odpadom je len čiastočne dokončená

37

Pri každej z troch jadrových elektrární sme preskúmali:

–do akej miery je uzatvorenie jadrových elektrární nezvratné,

–pokrok dosiahnutý pri demontážnych činnostiach v nekontrolovaných a kontrolovaných pásmach,

–dostupnosť infraštruktúry pre vyhorené palivo a nakladanie s odpadom požadované pri činnostiach vyraďovania z prevádzky a demontáži jadrových zariadení.

Vnútroštátne orgány uvádzajú, že uzatvorenie jadrových elektrární je teraz nezvratné, ale očakávané výstupy Komisie zatiaľ neboli splnené

38

V roku 2011 Komisia určila štyri očakávané výstupy, ktoré sa majú splniť pred tým, ako možno uzatvorenie jadrovej elektrárne považovať za nezvratné²⁶. V tabuľke 3 sa nachádza naše posúdenie, do akej miery boli tieto očakávané výstupy splnené v Litve, Bulharsku a na Slovensku.

39

Orgány v Litve, Bulharsku a na Slovensku tvrdia, že dosiahnutý pokrok znamená, že uzatvorenie je teraz v skutočnosti nezvratné, pretože obnova prevádzky by už nebola technicky realizovateľná alebo nákladovo efektívna²⁷.

Tabuľka 3

Posúdenie EDA týkajúce sa splnenia očakávaných výstupov znamenajúcich nezvratné uzatvorenie troch jadrových elektrární k 31. decembru 2015

Očakávané výstupy
Ignalina, Litva
Kozloduj, Bulharsko
Bohunice, Slovensko

1. Jadrová elektráreň je udržiavaná v bezpečnom stave po odstavení až po úplné odstránenie paliva
Čiastočne dosiahnuté
Udržiavanie v bezpečnom stave prebieha. Palivo z reaktora 1 bolo odstránené. Palivo z reaktora 2 zatiaľ nebolo odstránené.
Dosiahnuté
Palivo z reaktorov a bazénov paliva bolo odstránené.
Dosiahnuté
Palivo z reaktorov a bazénov paliva bolo odstránené.

2. Licencia na vyraďovanie z prevádzky je vydaná
Nedosiahnuté
Licencia zatiaľ nevydaná.
Čiastočne dosiahnuté
Licencia vydaná pre bloky 1 – 2, pre bloky 3 – 4 sa očakáva v roku 2016.
Dosiahnuté
Licencia vydaná v roku 2015.

3. Návrh demontáže jadra reaktora/primárneho okruhu je dokončený
Čiastočne dosiahnuté
Návrh procesu demontáže zatiaľ nebol dokončený, prebieha štúdia (pozri prílohu V, projekt 6).
Čiastočne dosiahnuté
Projekt návrhu procesu demontáže vo fáze obstarávania.
Čiastočne dosiahnuté
Projekt návrhu procesu demontáže stále prebieha (pozri prílohu V, projekt 16)

4. Demontáž v budove reaktora začala
Čiastočne dosiahnuté
Len menšie práce v budove reaktora k dnešnému dňu.
Čiastočne dosiahnuté
Len menšie práce v budove reaktora k dnešnému dňu.
Čiastočne dosiahnuté
Len menšie práce v budove reaktora k dnešnému dňu.

Zdroj: EDA na základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.

40

Jedným očakávaným výstupom na posúdenie, či proces vyraďovania jadrových zariadení dosiahol nezvratný stav však je existencia licencie na vyraďovanie z prevádzky, ktorá sa požaduje pred začatím prác v kontrolovanom pásme. Od roku 2011 Bulharsko aj Slovensko prešli z prevádzkovej licencie na licenciu na vyraďovanie z prevádzky, Litva však nie.

–JE Ignalina, Litva, ešte musí získať licenciu na vyraďovanie z prevádzky, v súčasnosti sa to neplánuje pred rokom 2022, 10 rokov neskôr, ako sa pôvodne plánovalo, a 18 rokov po ukončení výroby elektriny v bloku 1.

–JE Kozloduj, Bulharsko, získala 10-ročnú licenciu na vyraďovanie z prevádzky pre svoje prvé dva bloky 27. novembra 2014 a očakáva licenciu na vyraďovanie z prevádzky blokov 3 a 4 v roku 2016. Ďalšie povolenia sa však môžu požadovať pre vykonanie veľkých demontážnych prác hlavných systémov reaktora alebo samotného reaktora.

–JE Bohunice, Slovensko, získala súčasnú licenciu na vyraďovanie z prevádzky 23. decembra 2014, ktorá jej dáva zelenú na začatie procesu demontáže budovy reaktora. V pláne vyraďovania z prevádzky sa neplánoval začiatok veľkých demontážnych prác pred koncom roka 2015. Veľké demontážne práce zatiaľ nezačali.

Pokrok dosiahnutý v demontážnych činnostiach v nekontrolovanom pásme

41

Ako sa uvádza v tabuľke 3, ani jedna z troch jadrových elektrární neukončila návrh demontáže jadra reaktorov/primárnych okruhov ani nevykonala iné ako menšie práce v budove reaktora. To znamená, že závažné výzvy, ktoré sú spojené s prácou v kontrolovanom pásme, vrátane budovy reaktora, stále len stoja pred všetkými tromi členskými štátmi.

42

Dosiahol sa však pokrok pri demontážnych činnostiach v nekontrolovanom pásme. Od našej predchádzajúcej správy sa vo všetkých troch lokalitách dosiahol pokrok v demontáži niektorých kľúčových zložiek, napríklad turbínových hál v nekontrolovanom pásme (pozri príklad na obrázkoch 8 a 9). V Litve začala demontáž neskôr, ako sa plánovalo, ale napreduje od roku 2014.

Obrázky 8 a 9

Fotografie zaznamenávajúce pokrok v demontáži kľúčových zložiek turbínovej haly v jadrovej elektrárni Bohunice V1, Slovensko

Obrázok 8 - Pred demontážou

2011: Turbínová hala s turbínami

© Javys.

Obrázok 9 - Po demontáži

2015: Turbínová hala bez turbín

© Javys.

Určitý pokrok v infraštruktúre nakladania s odpadom, ale konečné úložiská vyhoreného paliva len vo fáze konceptu

43

Licencia na pokračovanie procesu vyraďovania je vydaná len vtedy, keď je okrem iného zavedená primeraná infraštruktúra a riešenia pre nakladanie s odpadom. Keďže sa s rôznymi typmi odpadu nakladá odlišne (pozri tabuľku 2), dostatočne podrobný rádiologický súpis a charakterizácia zariadenia a rádioaktívneho odpadu je potrebný na presné stanovenie metodík a technológií potrebných na dekontamináciu, demontáž a rozloženie systémov a štruktúr, ako aj na výber najvhodnejších riešení pre nakladanie s odpadmi. Všetky tri členské štáty zaznamenali určitý pokrok v tomto ohľade od nášho posledného auditu. Hoci všetky tri jadrové elektrárne idú vo všeobecnosti podľa svojich plánov vyraďovania z prevádzky, rádiologická charakterizácia budov reaktora zatiaľ nie je ucelená ani v jednej z nich.

44

Pokiaľ ide o veľmi nízkoaktívny až stredneaktívny odpad (pozri tabuľku 4), všetky tri členské štáty zaznamenali určitý pokrok vo výstavbe hlavnej požadovanej infraštruktúry nakladania s odpadom. Zavedená infraštruktúra spĺňa súčasné potreby v tejto fáze procesu vyraďovania. V dôsledku toho nie je bezprostredné riziko potreby pozastavenia vyraďovania pre nedostatočnú kapacitu infraštruktúry nakladania s odpadom ani v jednej z týchto troch elektrární. Niekoľko projektov nakladania s odpadom s vyššími stupňami rádioaktivity alebo väčších objemov v budúcnosti však čelí oneskoreniam a niektoré zostávajú vo fáze návrhu (pozri tabuľku 4 a body 60 až 71).

45

Vysokoaktívny odpad má v zásadne jednu z týchto dvoch foriem: vyhorené jadrové palivo určené na likvidáciu alebo odpadový materiál, ktorý zostáva po prepracovaní vyhoreného jadrového paliva. Vo všeobecnosti vyhorené jadrové palivo tvorí 95 % objemu vysokoaktívneho odpadu a predstavuje 95 % až 99 % celkovej rádioaktivity jadrovej elektrárne. Po odstránení zložiek vyhoreného jadrového paliva z reaktora (pozri obrázok 10) sú buď prepracované alebo umiestnené do dočasného skladu na približne päťdesiat rokov.

Tabuľka 4

Pokrok dosiahnutý vo výstavbe infraštruktúry na nakladanie s veľmi nízkoaktívnym až stredneaktívnym odpadom, 2011 a 2015

| 2011 | 2015
Ignalina, Litva | Prebiehajú práce na „dočasnom uskladnení“ na skládke veľmi nízkoaktívneho odpadu. | Dokončené dočasné uskladnenie a 80 % jeho súčasnej kapacity naplnených.
Výstavba nadpovrchového zariadenia zatiaľ nezačala. | Výstavba nadpovrchového zariadenia zatiaľ nezačala, pretože sa oneskorila verejná súťaž pre zmeny v technickom návrhu.
Úložisko blízko povrchu pre nízkoaktívny a stredneaktívny odpad s krátkym polčasom premeny vo fáze návrhu. | Úložisko blízko povrchu je stále vo fáze návrhu a oneskorené o 1 rok.
Zariadenie na nakladanie s tuhým odpadom a jeho uskladnenie pre stredneaktívny odpad s dlhým polčasom premeny oneskorené o 3,5 roka. | Zariadenie na nakladanie s tuhým odpadom a jeho uskladnenie je oneskorené o 9 rokov. Schválenie prevádzky sa plánuje na rok 2018. Nie je k dispozícii žiadne zariadenie na uskladnenie odpadu z demontovaného reaktora, hoci súvisiaci projekt začal.
Kozloduj, Bulharsko | Využitie existujúcich zariadení na uskladnenie a nakladanie s odpadom v lokalite, ale ďalšie kapacity na uskladnenie a nakladanie s odpadom potrebné pre budúce vyraďovanie z prevádzky. | Podľa posúdenia držiteľa licencie na vyraďovanie z prevádzky, štátneho podniku zodpovedného za nakladanie s rádioaktívnym odpadom (SERAW), kapacita existujúcich zariadení na uskladnenie rádioaktívneho odpadu by mala postačovať do roku 2022.
Štátne úložisko pre nízko a stredneaktívny rádioaktívny odpad sa má vybudovať do konca roka 2015. | Štátne úložisko pre nízko a stredneaktívny rádioaktívny odpad, hlavná chýbajúca zložka, je v oneskorení 6 mesiacov. Očakávané dokončenie v roku 2021 (pozri bod 56).
Bohunice, Slovensko | Využitie existujúcich zariadení na uskladnenie a nakladanie s odpadom v lokalite. Ďalšie kapacity na uskladnenie a nakladanie s odpadom potrebné pre budúce vyraďovanie z prevádzky. | Prebiehajúci projekt na zvýšenie kapacity republikového úložiska veľmi nízkoaktívneho rádioaktívneho odpadu má byť dokončený v roku 2018.

Zdroj: EDA na základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.

Obrázok 10

Úložný kontajner pre vyhorené jadrové palivo z VVER 440/230

© Javys.

46

Hoci bolo odstránenie paliva dokončené v Bulharsku a na Slovensku, v Litve sa v bloku 2 stále čiastočne nachádza palivo a bazény skladovania v bloku 1 sú stále naplnené vyhoreným jadrovým palivom. V Bulharsku a na Slovensku sa zložky vyhoreného jadrového paliva stále klasifikujú ako materiál na potenciálne využitie v budúcnosti, hoci časť tohto materiálu si nevyhnutne bude vyžadovať trvalé uloženie. V tabuľke 5 sa nachádza prehľad klasifikácie vyhoreného jadrového paliva, jeho súčasné umiestnenie a spôsoby skladovania a stav infraštruktúry na dočasné nakladanie s vyhoreným jadrovým palivom.

Tabuľka 5

Prehľad uskladnenia a klasifikácia vyhoreného jadrového paliva

| Palivo z jadra reaktora odstránené? | Palivo z reaktora a bazénov paliva odstránené? | Klasifikácia vyhoreného jadrového paliva | Súčasné umiestnenie vyhoreného jadrového paliva | Konečné úložisko pre vyhorené jadrové palivo k dispozícii?
Ignalina, Litva | Blok 1 | Áno | Nie | Vysokoaktívny odpad | V bazénoch reaktora v bloku 1 a dočasnom suchom medzisklade vyhoreného paliva | Nie
Blok 2 | Nie | Nie | Vysokoaktívny odpad | V bloku 2 jadra reaktora a v bazénoch reaktora bloku 2. | Nie
Kozloduj, Bulharsko | Áno | Áno | Materiál na potenciálne využitie v budúcnosti | V dočasnom mokrom a suchom medzisklade vyhoreného paliva na mieste, čiastočný odvoz do Ruska | Nie
Bohunice, Slovensko | Áno | Áno | Materiál na potenciálne využitie v budúcnosti | V dočasnom mokrom medzisklade vyhoreného paliva na mieste | Nie

Zdroj: EDA na základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.

47

V tabuľke 6 sa nachádza prehľad pokroku, ktorý sa dosiahol s infraštruktúrou na dočasné uskladnenie vyhoreného jadrového paliva od roku 2011. Najmä v Litve bol pokrok brzdený oneskoreniami vo výstavbe zariadenia na dočasné uskladnenie vyhoreného jadrového paliva.

Tabuľka 6

Prehľad pokroku s infraštruktúrou na dočasné uskladnenie vyhoreného jadrového paliva, 2011 a 2015

2011
2015

Ignalina, Litva
Palivo z blokov nemohlo byť odstránené, kým nebolo v prevádzke zariadenie na dočasné uskladnenie vyhoreného paliva, ale tento projekt meškal oproti plánu 4 roky.
Výstavba zariadenia na dočasné uskladnenie vyhoreného paliva sa oneskorila o ďalších 6 rokov, teda je o 10 rokov pozadu v porovnaní s konečným plánom vyraďovania z prevádzky z roku 2005. Jeho dokončenie je podmienkou na získanie licencie na vyraďovanie z prevádzky.

Kozloduj, Bulharsko
Značné oneskorenia a prekročenia nákladov ovplyvňujúce projektovanie a vybudovanie zariadenia na suché uskladnenie vyhoreného jadrového paliva na skladovanie vyhorených palivových kaziet v zásobníkoch.
Osvedčenie o prevzatí bolo získané v roku 2013 a do roku 2015 bolo uložených šesť kaziet z plánovaných 34. Desaťročná licencia na prevádzku skladovacieho zariadenia bola získaná 29. januára 2016.

Bohunice, Slovensko
Mokrý medzisklad vyhoreného paliva je k dispozícii.
Vyhorené palivo z jadrovej elektrárne V1 sa skladuje v medzisklade vyhoreného paliva v areáli. Ak sa započíta aj vyhorené jadrové palivo z iných elektrární, jeho skladovacia kapacita postačí do roku 2024. Kým sa prijme rozhodnutie o konečnom uložení, sú plány na vybudovanie suchého medziskladu vyhoreného jadrového paliva.

Zdroj: EDA na základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.

48

Dočasné uskladnenie vyhoreného jadrového paliva je dočasné riešenie pred jeho konečným uložením. Konečné uloženie v hlbinnom geologickom úložisku, ktoré je vykopané niekoľko stoviek alebo viac metrov pod zemou, sa vo všeobecnosti uznáva ako preferovaná možnosť uloženia vysokoaktívneho odpadu (pozri príklad v prílohe VII). V zásade každá krajina s jadrovým programom by mala navrhnúť program výstavby vhodného úložiska²⁸. Niektoré krajiny však môžu produkovať nízke objemy rádioaktívneho odpadu, mať obmedzené finančné zdroje alebo im môžu chýbať vhodné geologické podmienky²⁹. Ako je uvedené v tabuľke 5, ani jeden z príslušných členských štátov nemá v súčasnosti prístup k takémuto úložisku na konečné uloženie odpadu. Ďalšie členské štáty EÚ čelia rovnakým problémom.

49

Prístup k miestu konečného uloženia by mohol byť zabezpečený prostredníctvom mnohonárodnej spolupráce. V „mnohonárodnom úložisku“ sa ukladá odpad pochádzajúci z viac než jednej krajiny. Ak všetky zúčastnené krajiny susedia, na úložisko sa často odkazuje ako na „regionálne úložisko“³⁰.

50

V smernici EÚ o rádioaktívnom odpade sa ponecháva priestor pre regionálnu spoluprácu v tejto oblasti a výslovne sa uvádza, že „niektoré členské štáty sa domnievajú, že spoločné využívanie zariadení pre nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane úložísk je potenciálne prínosnou, bezpečnou a nákladovo efektívnou voľbou“³¹. Niektoré členské štáty EÚ však vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch obmedzujú dovoz jadrového odpadu. Napríklad:

–Litva zakazuje dovoz rádioaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva s výnimkou a) tranzitu rádioaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva cez Litvu; a b) spätného dovozu rádioaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva spracovaného v zahraničí³².

–Bulharsko zakazuje dovoz rádioaktívneho odpadu s výnimkou a) spätného dovozu využitých uzatvorených zdrojov ionizujúceho žiarenia vyrobeného v Bulharsku; a b) rádioaktívneho odpadu prepracovaného ako služba pre Bulharsko³³.

–Slovensko zakazuje dovoz rádioaktívneho odpadu s výnimkou a) prepravy cez krajinu; a b) dovozu rádioaktívneho odpadu na prepracovanie a úpravu³⁴.

51

V celej EÚ je v súčasnosti vo výstavbe len jedno hlbinné úložisko, a to vo Fínsku (pozri prílohu VII). Od prijatia prvého rozhodnutia fínskej vlády o plnení harmonogramu a začatí prieskumu lokality v roku 1983 uplynie takmer 40 rokov, kým bude možné začať ukladať odpad (na obrázku 11 je znázornená časová os projektu). Začiatok ukladania vyhoreného jadrového paliva sa plánuje začiatkom 20-tych rokov 21. storočia.

Obrázok 11

Časová os hlbinného geologického úložiska vo Fínsku

© Posiva Oy.

52

Ďalšie členské štáty v súčasnosti taktiež pracujú na príprave hlbinného geologického úložiska a nachádzajú sa v rôznych fázach časovej osi.

–Vo Švédsku švédsky úrad radiačnej bezpečnosti preskúmava žiadosť o výstavbu hlbinného geologického úložiska v lokalite Forsmark. Plánované ukončenie výstavby a uvedenie do prevádzky je do roku 2028³⁵.

–Vo Francúzsku by žiadosť o výstavbu mohla byť predložená v roku 2017/2018. Pilotná prevádzková fáza je naplánovaná na roky 2025 až 2035 a začiatok komerčného využívania po roku 2035³⁶.

–V Nemecku bola Komisia pre ukladanie vysokoaktívneho rádioaktívneho odpadu poverená úlohou vypracovať návrh správy do konca roka 2016 v rámci prípravy procesu výberu lokality. Podľa vnútroštátneho zákona by malo byť rozhodnutie o výbere lokality prijaté do roku 2031. Ukladanie by mohlo začať najskôr v roku 2045/2050³⁷.

53

Podľa smernice EÚ o rádioaktívnom odpade z roku 2011 členské štáty museli vypracovať svoje vnútroštátne programy do augusta 2015 vrátane plánov na konečné uloženie. Komisia je povinná predložiť správu Parlamentu a Rade o vykonávaní tejto smernice, zatiaľ tak však neurobila³⁸.

54

Vykonali sme analýzu príslušných vnútroštátnych programov troch členských štátov a dospeli sme k záveru, že Litva, Bulharsko a Slovensko len začali rokovať o potenciálnych možnostiach pre konečné uloženie, takže rozhovory sú v prípravnej fáze.

55

V Bulharsku sa vo vnútroštátnom programe uvádzajú tri možnosti nakladania s vysokoaktívnym odpadom vrátane vyhoreného paliva:

–prepracovanie v iných krajinách,

–účasť na regionálnych alebo medzinárodných riešeniach pre konečné uloženie bez ohrozenia vykonávania vnútroštátneho programu,

–uloženie vysokoaktívneho odpadu v Bulharsku.

Bulharské orgány, s ktorými boli uskutočnené rozhovory v rámci tohto auditu, uprednostňujú druhú, regionálnu možnosť pre obavy, že krajina má nízku jadrovú kapacitu, pre jej geologické a klimatické podmienky, legislatívu, verejnú mienku, finančné kapacity a objem vysokoaktívneho rádioaktívneho odpadu. Prijatie konečného rozhodnutia o tom, ktorá možnosť sa vyberie, je naplánované do roku 2030. Ako dočasné riešenie sa vo vnútroštátnom programe predpokladá výstavba predúložiska.

56

V Litve sa vo vnútroštátnom programe, ktorý bol prijatý v decembri 2015, predpokladá výstavba konečného úložiska v Litve. Napriek tomu litovské orgány, s ktorými boli uskutočnené rozhovory, zopakovali obavy uvedené bulharskými orgánmi, ako aj ich uprednostnenie regionálneho riešenia.

57

Na Slovensku sa vo vnútroštátnom programe uvádzajú dve možnosti:

–uloženie v hlbinnom geologickom úložisku na Slovensku, ktorého odhad nákladov je uvedený v programe,

–monitorovanie a podpora vybudovania medzinárodného úložiska.

58

Ani jeden z týchto troch členských štátov neuviedol, ktorý región alebo ktoré krajiny by mohli byť zapojené do potenciálneho regionálneho alebo iného riešenia v rámci EÚ.

Takmer všetky kľúčové projekty infraštruktúry na vyraďovanie z prevádzky zaznamenali oneskorenia

59

Na určenie pokroku vo vyraďovaní, ktorý sa dosiahol od roku 2011, sme zhromaždili údaje na vzorke 18 kľúčových infraštruktúrnych projektov vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky a podporných projektov v každom z troch členských štátov, ktoré boli financované z programov pomoci EÚ (pozri prílohu VI)³⁹.

60

Takmer všetky kľúčové infraštruktúrne projekty na vyraďovanie z prevádzky zaznamenali oneskorenia v rokoch 2011 až 2015. Ako vidieť v prílohe VI, od začiatku ich realizácie do konca roka 2015 sa nazhromaždili oneskorenia až do približne 10 rokov. Tieto oneskorenia patria k hlavným príčinám, prečo Litva posunula dátum konečného vyradenia o ďalších deväť rokov od našej predchádzajúcej správy v roku 2011. Konečný dátum vyradenia v Litve je teraz rok 2038.

61

V našej správe z roku 2011 sa uvádza, že v Litve realizácia projektu dočasného skladu vyhoreného paliva (pozri obrázok 12) mešká 4 roky, ako je uvedené v tabuľke 6. Odvtedy sa nazbieralo oneskorenie o ďalších 6 rokov. Napredovanie projektu bolo obzvlášť pomalé v rokoch 2011 až 2014. Až začiatkom roku 2013 sa prijali rozhodnutia, ktorými sa projekt začal meniť. Oneskorenia tohto projektu zdržali vyňatie paliva z reaktora (pozri projekt 1 v prílohe V).

Obrázok 12

Medzisklad vyhoreného paliva v jadrovej elektrárni Ignalina, Litva

© JE Ignalina.

© JE Ignalina.

62

Ďalší kľúčový projekt v Litve, zariadenie na spracovanie a uskladnenie pevného odpadu, sa omeškal o ďalších 5 rokov od nášho posledného auditu, čo viedlo k oneskoreniu spolu o 9 rokov. Súvisiace obchodné spory boli vysporiadané s dodávateľom a z programu pomoci EÚ bola vyplatená kompenzácia vo výške 55 mil. EUR; ďalších 17,9 mil. EUR bolo vyčlenených na predpokladané riziká.

63

Medzi hlavné príčiny oneskorení v Litve patrili obchodné spory, zlé informácie o tom, ako bola elektráreň skutočne postavená, neúplné informácie o zariadení a vyhorenom palive, nedostatočná koordinácia a dohľad nad prácou subdodávateľov.

64

Hoci k oneskoreniam projektov došlo aj v Bulharsku a na Slovensku, neviedli k posunutiu plánovaného dátumu ukončenia vyraďovania z prevádzky. Na Slovensku zostáva konečným dátumom rok 2025. V Bulharsku bol tento dátum dokonca posunutý vpred o 5 rokov z roku 2035 na rok 2030, hoci sa to dá pripísať národnej stratégii pre vyhorené jadrové palivo a nakladanie s rádioaktívnym odpadom z roku 2011, v ktorej sa oficiálne vyriešil konečný stav opustených priemyselných pozemkov, teda sa odstránila možnosť zelenej lúky, ktorá by si vyžadovala viac času.

65

Príklady oneskorenia projektov v Bulharsku:

–Ukončenie výstavby kľúčového zariadenia na nakladanie s rádioaktívnym odpadom, národného úložiska pre nízkoaktívny a stredneaktívny rádioaktívny odpad, bolo plánované v roku 2015 (pozri tabuľku 4 a obrázok 13). Proces sa však omeškal o 6 rokov najmä z dôvodu zamietnutia posúdenia vplyvov na životné prostredie, ktoré sa muselo začať opätovne a stále prebieha. Dátum ukončenia tohto zariadenia je teraz rok 2021 (pozri projekt 11 v prílohe V).

Obrázok 13

Lokalita, v ktorej bude národné úložisko pre nízkoaktívny a stredneaktívny rádioaktívny odpad v Bulharsku

© SERAW.

–Výstavba zariadenia na plazmové tavenie, zariadenia na spracovanie a úpravu pevného odpadu s vysokým redukčným faktorom, je aspoň 5 rokov v oneskorení oproti plánu. Došlo k nemu z dôvodu výziev s nájdením technických riešení prvých svojho druhu, výziev v regulačnom rámci, ktoré viedli k trom revíziám návrhu zariadenia, a odvolaniu voči posúdeniu vplyvov na životné prostredie. Povolenie na výstavbu bolo vydané 14. mája 2015 a ukončenie sa teraz očakáva v júni 2017 (pozri obrázok 14 a projekt 11 v prílohe V).

Obrázok 14

Prípravné práce na inštalácii zariadenia na plazmové tavenie

© SERAW.

66

Na Slovensku bolo ukončenie projektu dekontaminácie primárneho okruhu (pozri obrázok 15), ktorý musí byť dokončený skôr, ako bude demontované jadro reaktora, pôvodne naplánované na rok 2014. Keďže niekoľko technických výziev zostáva stále nevyriešených, dátum ukončenia projektu nebol stále známy koncom januára 2016, ako ani vplyv, aký bude mať toto oneskorenie na náklady a celkový harmonogram vyraďovania (pozri projekt 16 v prílohe V).

Obrázok 15

Reaktor VVER 440/230 a hlavné zložky primárneho chladiaceho okruhu

© Javys.

67

Vyššie uvedené príklady znázorňujú rôzne príčiny oneskorení, ktoré sa vyskytli v týchto troch členský štátoch, vrátane:

–výziev s nájdením a zavedením technických riešení prvých svojho druhu,

–neúplných historických prevádzkových údajov a zlých informácií o tom, ako bola elektráreň skutočne postavená,

–neúplného súpisu a/alebo charakterizácie odpadu, najmä pri budovách reaktora.

68

V niektorých prípadoch bolo napredovanie projektu brzdené potrebou podstatne zmeniť plány, alebo dokonca ukončiť projekty úplne napriek tomu, že návrhy už prešli cez niekoľko kôl kontroly. To naznačuje, že boli ťažkosti s výberom a návrhom projektov. Taktiež to poukazuje na výzvy, ktorým čelia ministerstvá, vnútroštátne orgány a finanční príjemcovia pri tom, ako vyraďovanie napreduje ku kritickej fáze riešenia budov reaktora, kde sa požadujú špecifické poznatky a skúseností s demontážou, presunom a uskladnením štruktúr a komponentov z kontrolovaného pásma.

69

Súčasne sa najmä držitelia licencie na vyraďovanie z prevádzky spoliehajú na externých odborníkov, napríklad konzultantov, inžinierov a právnikov (pozri tabuľku 7 s nákladmi na externých odborníkov). Hoci sa využitie externých odborníkov požaduje podľa pravidiel EBOR a bolo nevyhnutné vo fázach plánovania a počiatočnej realizácie, využívanie externých odborníkov by sa malo znižovať v priebehu rokov s prenosom znalostí na miestnych zamestnancov.

Tabuľka 7

Náklady na externých odborníkov v rokoch 2001 – 2015 a ich podiel na podpore EÚ vyčlenenej na vyraďovanie

Ignalina, Litva 2001 – 2016 | Kozloduj, Bulharsko 2001 – 2015¹ | Bohunice, Slovensko 2003 – 2016
mil. EUR | % podpory EÚ | mil. EUR | % podpory EÚ | mil. EUR | % podpory EÚ
75 | 9 | 99 | 20 | 45 | 9

1Údaje za Bulharsko zahŕňajú jednu zmluvu na riadenie projektu, ktorý prebieha v rokoch 2016 – 2019.

Zdroj: EDA na základe údajov o projektoch poskytnutých implementačnými orgánmi a správ o monitorovaní projektov vyraďovania jadrových zariadení.

70

Okrem toho nedostatok kvalifikovaných, skúsených inžinierov v celej EÚ predstavuje riziko. Je tomu tak obzvlášť v Litve, ktorá čelí nedostatku medzinárodných skúseností s demontážou jej reaktora typu RBMK, ktorý bude vyradený ako prvý svojho druhu (pozri bod 2)⁴⁰.

71

Tieto tri členské štáty sa snažia budovať svoje technické kapacity a zlepšiť výmenu poznatkov. Napríklad:

–V Bulharsku boli v apríli 2013 zlúčené dve rôzne oddelenia riadenia projektov zodpovedné za vyraďovanie a výstavbu národného úložiska pre nízkoaktívny a stredneaktívny rádioaktívny odpad a začlenené do podniku SERAW, ktorý je držiteľom licencie na vyraďovanie z prevádzky. Externý konzultant, ktorý pomáha tomuto integrovanému oddeleniu riadenia projektu, je začlenený do organizačnej štruktúry SERAW. Zamestnanci externého konzultanta umiestnení v lokalite pracujú vo dvojiciach s miestnymi partnermi za každý projekt. Konečnú právomoc prijímať rozhodnutia má vedúci oddelenia riadenia projektu, ktorý je miestnym zamestnancom SERAW. To viedlo k väčšej zodpovednosti a angažovanosti.

–Na Slovensku JAVYS a.s., slovenský štátny podnik zodpovedný za vyraďovanie a nakladanie s rádioaktívnym odpadom, zorganizoval dvojdňový seminár na výmenu poznatkov v marci 2015 so zástupcami z jadrových elektrární Ignalina, Bohunice a Kozloduj, EBOR, Európskej komisie a slovenského ministerstva hospodárstva.

Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky budú aspoň 5,7 mld. EUR a dvojnásobne viac, ak sa započítajú náklady na konečné uloženie

72

V našej predchádzajúcej správe sme vyjadrili pripomienku, že všetky tri vnútroštátne plány vyraďovania jadrových zariadení a ich odhady nákladov boli neúplné. Zistili sme výrazné rozdiely vo financovaní. V rámci tohto auditu sa analyzovalo, ako sa vyvinuli náklady na vyraďovanie a miera dostupného financovania na úrovni EÚ aj členských štátov. Taktiež sme sa snažili odhadnúť celkové náklady vrátane konečného uloženia, ktorým budú tieto tri členské štáty čeliť, a analyzovali sme spôsoby, ako sa účtujú záväzky za budúce náklady.

Celkové odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky vzrástli o 40 % na 5,7 mld. EUR od roku 2010

73

V našej predchádzajúcej správe sme odporučili celkové posúdenie nákladov vyplývajúcich z vyraďovania jadrových zariadení. V roku 2014 členské štáty aktualizovali svoje odhady nákladov na vyraďovanie jadrových zariadení stanovené v konečných plánoch vyraďovania z prevádzky, ktoré predtým predložili Komisii. Slovensko urobilo ďalšie menšie zmeny v roku 2015. V týchto aktualizáciách, ktorých cieľom bolo poskytnúť presnejší obraz, vzrástli odhady nákladov o 40 % zo 4,1 mld. EUR v roku 2010 na 5,7 mld. EUR v roku 2015. Nárast bol najvýraznejší v rokoch 2010 až 2011 (pozri obrázok 16). Medzi príslušnými tromi členskými štátmi boli výrazné rozdiely. Litva sa podieľala najviac na náraste odhadovaných nákladov so 67 % nárastom od roku 2010 do roku 2015. V tom istom období odhad nákladov na JE Bohunice, Slovensko, taktiež narástol o 30 %. Odhad nákladov na JE Kozloduj, Bulharsko, zostal zväčša nezmenený. Po počiatočnom náraste v roku 2011 odhad nákladov uskutočnený po rozhodnutí posunúť konečný termín vpred zaznamenal pokles nákladov o 136 mil. EUR (pozri bod 64).

74

Od roku 2011 všetky tri členské štáty zlepšili prístup k odhadu nákladov na vyraďovacie činnosti vo svojich konečných plánoch vyraďovania z prevádzky. Teraz používajú najnovšiu metodiku známu ako medzinárodná štruktúra nákladov na vyraďovanie jadrových zariadení⁴¹. Neistota však naďalej obklopuje celý zoznam činností a súvisiacich nákladov na demontáž príslušných budov reaktorov, najmä vzhľadom na skutočnosť, že ani v jednej z týchto troch lokalít stále nebol dokončený úplný súpis a rádiologická charakterizácia kontrolovaného pásma (pozri bod 32).

Obrázok 16

Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky v rokoch 2010 až 2015

Zdroj: Údaje z roku 2010: konečné plány vyraďovania z prevádzky. Údaje z roku 2011: aktualizované odhady predložené na zasadnutí výboru pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení v marci 2011. Údaje z roku 2015: aktualizované konečné plány vyraďovania z prevádzky, ročné pracovné programy na rok 2015 a za Slovensko z dôvodu aktualizácie návrh ročného pracovného programu na rok 2016.

Členské štáty, a najmä Litva, čelia finančným výzvam

75

Za všetky tri členské štáty sme porovnali odhady nákladov a dostupné financovanie zistené počas nášho posledného auditu s najnovšími údajmi, ktoré boli k dispozícii počas tohto auditu. V súčasnosti EÚ financuje činnosti vyraďovania jadrových zariadení do roku 2020. Dostupné vnútroštátne financovanie a financovanie EÚ vo výške 4,0 mld. EUR však nepostačuje na pokrytie odhadovaných celkových nákladov vo výške 5,7 mld. EUR, nezahŕňajúc náklady na konečné uloženie (pozri tabuľku 8 a obrázok 17). Rozdiel vo financovaní je teda 1,7 mld. EUR do ukončenia vyraďovania z prevádzky. Litva sa podieľa na tomto rozdiele vo financovaní 93 %.

Tabuľka 8

Odhadované celkové náklady na vyraďovanie z prevádzky a rozdiel vo financovaní, 2011 a 2015

(mil. EUR)

| Ignalina, Litva | Kozloduj, Bulharsko | Bohunice, Slovensko | Spolu
2011 | 2015 | 2011 | 2015 | 2011 | 2015 | 2011 | 2015
Odhadované náklady | 2 930 | 3 376 | 1 243 | 1 107 | 1 146 | 1 239 | 5 319 | 5 722
Vnútroštátne financovanie, vyčlenené¹ | 83 | 262 | 171 | 348 | 231 | 476 | 485 | 1 086
Financovanie EÚ, vyčlenené | 1 367 | 1 553 | 493 | 731 | 489 | 671 | 2 349 | 2 955
Rozdiel vo financovaní | 1 480 | 1 561 | 579 | 28 | 426 | 92 | 2 485 | 1 681

1Vyčlenené vnútroštátne financovanie môže pozostávať zo špecializovaných fondov zriadených pre vyraďovanie z prevádzky, viazaných verejných výdavkov alebo iných vnútroštátnych zdrojov.

Zdroj: 2011: aktualizované odhady predložené na zasadnutí výboru pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení v marci 2011.
2015: orgány členských štátov, aktualizované konečné plány vyraďovania z prevádzky a ročné pracovné programy na rok 2015 a za Slovensko z dôvodu aktualizácie návrh ročného pracovného programu na rok 2016.

Obrázok 17

Znázornenie rozdielu vo financovaní v roku 2011 a 2015 v troch členských štátoch

Zdroj: Na základe tabuľky 8.

Nárast nákladov a rozdiel vo financovaní v Litve sú značné

76

Litovské odhady celkových nákladov na vyraďovanie z roku 2015 vzrástli o 15 % v porovnaní s rokom 2011, ale o 67 % v porovnaní s rokom 2010, a dosiahli 3,4 mld. EUR. Litovské orgány pripísali tieto nárasty nákladom práce, odkladu konečného dátumu vyradenia a prekročeniu nákladov na hlavné infraštruktúrne projekty vyraďovania z prevádzky. Kategória nákladov inflácie predstavovala 26 % zostávajúcich nákladov na vyraďovanie do roku 2038 alebo 695 mil. EUR. Bolo to vypočítané na základe 3 % ročného odhadu, avšak v čase výpočtu členským štátom Centrálna banka Litvy stanovila priemernú mieru inflácie za rok 2015, ktorá zohľadňuje roky 2013 a 2014, na 1,5 %.

77

Taktiež zastávame názor, že rozsah nárastu nákladov je znakom zlého pôvodného plánovania. Napríklad aktualizácia konečného plánu vyraďovania z prevádzky z roku 2014 zahŕňala 15 predtým nezvažovaných vyraďovacích činností, ktorých náklady sa odhadli spolu na 318 mil. EUR.

78

Našou analýzou kľúčových projektov infraštruktúry v Litve od začiatku ich realizácie do konca roku 2015 sa potvrdili nárasty nákladov na tieto projekty (pozri prílohu VI). Niektoré z týchto dodatočných nákladov boli spôsobené oneskoreniami projektov. Napríklad oneskorenie v realizácii projektu dočasného skladu vyhoreného paliva malo dôsledky pre napredovanie odstránenia paliva z reaktora a do konca roka 2014 zapríčinilo dodatočné náklady na údržbu prevyšujúce 61,3 mil. EUR (pozri bod 61), a prispelo aj k posunutiu konečného dátumu vyradenia z prevádzky.

79

Vo všeobecnosti možno povedať, že v elektrárni, ktorá je vo vyraďovaní, sa pravdepodobne zachová podobný počet zamestnancov ako počas prevádzky elektrárne, až kým nebude odstránené palivo z reaktora. Počet zamestnancov by mal potom postupne klesať, ako bude elektráreň prechádzať z prevádzkového stavu.

80

Počet zamestnancov sa vo všetkých troch elektrárňach znížil (pozri tabuľku 9). V JE Ignalina v Litve, kde bolo odstránené palivo len z jedného z dvoch jadier reaktora a ktorá má stále prevádzkovú licenciu, počet zamestnancov, a teda aj náklady financované EÚ, zostávajú vysoké. Tretina zamestnancov naďalej pracuje na udržiavaní bezpečnosti elektrárne. V Bulharsku aj na Slovensku je možné alternatívne zamestnanie inde na jadrových reaktoroch, ktoré sú stále v plnej prevádzke v tej istej lokalite. V Litve, ktorá už nevyrába jadrovú energiu, to nie je možné.

Tabuľka 9

Počet zamestnancov v čase uzatvorenia reaktora a v roku 2015

Počet zamestnancov
Udelená podpora EÚ
(mil. EUR)³

Počas plnej prevádzky¹
v roku 2015

Ignalina, Litva (2 bloky reaktora)
3 517
2 127²
171

Kozloduj, Bulharsko (4 bloky reaktora)
1 400
650
130

Bohunice, Slovensko (2 bloky reaktora)
1 060
239
45

Spolu
5 977
3 016
346

1Údaje o plnej prevádzke z 31.12.2004 za JE Ignalina, k 31.12.2002 za JE Kozloduj a k 1.4.2006 za JE Bohunice.

2Zo zamestnancov JE Ignalina 1 377 pracovalo na vyraďovaní z prevádzky a 701 na bezpečnej údržbe.

3Údaje za JE Ignalina zahŕňajú podporu EÚ od uzatvorenia prvého bloku v roku 2005 do roku 2016; za JE Kozloduj od uzatvorenia prvého bloku v roku 2003 do roku 2017; za JE Bohunice od uzatvorenia prvého bloku v roku 2008 do roku 2016.

Zdroj: EDA na základe údajov poskytnutých orgánmi členských štátov.

81

Od našej predchádzajúcej správy sa riadenie pracovnej sily v JE Ignalina zlepšilo. Napríklad vedenie jadrovej elektrárne Ignalina zaviedlo stratégiu využívania externých zdrojov. Zahŕňa analýzu niekoľkých činností, ako je údržba zariadení a dekontaminácia budov s neobmedzeným vstupom, a rozhodovanie o tom, či by bolo nákladovo efektívnejšie obstarať príslušné služby alebo ich prideliť interným zamestnancom.

82

Či je však súčasný počet zamestnancov primeraný nebolo externe potvrdené a stále neexistuje podrobný plán zamestnancov, ktorý by pokryl celý proces vyraďovania z prevádzky. Vzhľadom na nedostatok spolufinancovania a miestne hospodárske a sociálne výzvy súvisiace s vyraďovaním JE Ignalina v Litve existuje riziko, že počet zamestnancov prekračuje potreby programu vyraďovania z prevádzky a že cielené financovanie vyraďovania z prevádzky zo strany EÚ sa využíva na podporu tohto zamestnania.

83

Ako je uvedené v tabuľke 8 a bode 76, rozdiel vo financovaní v Litve značne narástol od našej poslednej správy. Počas rozhovorov s litovskými zástupcami bolo odkázané na protokol č. 4, ktorý je pripojený k zmluve o pristúpení tejto krajiny k EÚ, a na litovský výklad, že nárasty nákladov na projekty vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky budú naďalej financované EÚ⁴². V posúdení vplyvu Komisiou z roku 2011 sa uvádza argument, že na základe ich potrieb by mala byť podpora poskytovaná všetkým trom členským štátom v období rokov 2014 – 2020, ale že po roku 2020 Komisia „neplánuje ďalšie rozšírenie finančnej podpory EÚ“ (pozri bod 10)⁴³.

Malý rozdiel vo financovaní zostáva v Bulharsku a na Slovensku, hoci odhady v priebehu času značne kolísali

84

Vyčlenením financovania EÚ na obdobie 2014 – 2020 sa rozdiely vo financovaní zaznamenané v našej predchádzajúcej správe výrazne znížili v Bulharsku na 28 mil. EUR a na Slovensku na 92 mil. EUR. Odhady nákladov a rozdielov vo financovaní však dramaticky kolísali. Napríklad:

–odhad bulharských orgánov rozdielu vo financovaní výrazne klesol z 230 mil. EUR v septembri 2014 na 28 mil. EUR koncom roka 2015 najmä z dôvodu započítania nákladov nesených jadrovou elektrárňou Kozloduj na prípravné vyraďovacie činnosti, ktoré neboli zohľadnené v predchádzajúcich výpočtoch. V rozpore s týmto údaje Komisie z konca roka 2015 poukazovali na rozdiel vo výške 150 mil. EUR.

–na Slovensku bol rozdiel vo financovaní koncom júna 2015 vo výške 193 mil. EUR podľa údajov Komisie, zatiaľ čo v návrhu ročného pracovného programu na rok 2016 bol 92 mil. EUR.

85

Takéto rozdiely medzi údajmi členských štátov a Komisie nastoľujú otázky ohľadom spoľahlivosti a dôkladnosti použitých metodík výpočtu. Okrem toho výrazné revízie údajov naznačujú, že údaje predložené v konečných plánoch vyraďovania z prevádzky neboli v čase konania nášho auditu ešte podrobne skontrolované či už vnútroštátnymi zúčastnenými stranami alebo Komisiou.

Komisia posúdila plány financovania a vyraďovania z prevádzky neprimerane

86

Čiastočne v reakcii na odporúčania v našej predchádzajúcej správe boli v legislatívnom rámci na obdobie financovania 2014 – 2020 zavedené tri „ex ante kondicionality”⁴⁴ (pozri rámček 1). Sú podmienkou pre vyplatenie nového financovania vyraďovania z prevádzky v súčasnom viacročnom finančnom rámci a ich cieľom je zabezpečiť účinné a efektívne využívanie finančných prostriedkov EÚ.

Rámček 1

Ex ante kondicionality

Do 1. januára 2014 všetky tri členské štáty prijmú vhodné opatrenia s cieľom splniť tieto ex ante kondicionality:

1.zabezpečiť súlad s acquis Zmluvy o Euratome v oblasti jadrovej bezpečnosti; najmä pokiaľ ide o transpozíciu smernice 2009/71/Euratom a smernice 2011/70/Euratom do vnútroštátneho práva;

2.vo vnútroštátnom rámci ustanoviť plán financovania, v ktorom sa uvedú všetky náklady a plánované finančné zdroje potrebné na bezpečné dokončenie vyradenia blokov s jadrovými reaktormi z prevádzky vrátane nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom;

3.predložiť Komisii revidovaný, podrobný plán vyraďovania detailne rozčlenený po úroveň činností vyraďovania, vrátane harmonogramu a zodpovedajúcej štruktúry nákladov, ktorá bude vychádzať z medzinárodne uznávaných štandardov pre odhadovanie nákladov na vyraďovanie.

Zdroj: Články 4 nariadení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a č. 1369/2013.

87

Kým Komisia prijala rozhodnutie o financovaní o ročnom pracovnom programe na rok 2014, mala posúdiť, či členské štáty prijali primerané opatrenia na splnenie týchto podmienok⁴⁵. Zistili sme však, že posúdenie príslušných plánov financovania a podrobných plánov vyraďovania z prevádzky Komisiou, t. j. druhej a tretej predbežnej podmienky, bolo neprimerané. V správe zo septembra 2015 útvar pre vnútorný audit Komisie potvrdil naše posúdenie. Napríklad sme zistili, že sa uskutočnili výrazné revízie odhadov celkových nákladov a číselných údajov o financovaní (pozri bod 84) a v niektorých prípadoch neexistovali podrobné plány pre niektoré náklady a činnosti (pozri napríklad bod 79 o nákladoch na zamestnancov). Do výročnej správy o činnosti Generálneho riaditeľstva pre energetiku za rok 2015 bola zahrnutá výhrada, ktorá sa týkala primeranosti posúdenia ex ante kondicionalít Generálnym riaditeľstvom pre energetiku v roku 2014⁴⁶.

88

Generálne riaditeľstvo Komisie pre energetiku navrhlo akčný plán zameraný na nedostatky zistené útvarom Komisie pre vnútorný audit a stanovilo koniec októbra 2016 ako konečnú lehotu pre dokončenie posúdenia ex ante kondicionalít. Je zásadne dôležité, aby Komisia dokončila toto posúdenie a dôkladne zanalyzovala plány financovania aj plány vyraďovania z prevádzky za každý členský štát, pretože tieto dokumenty tvoria základ financovania v budúcnosti.

Z rozpočtu EÚ sa financuje veľká väčšina nákladov všetkých troch členských štátov

89

Všetky tri členské štáty zriadili špecializované vnútroštátne fondy na financovanie svojich vnútroštátnych politík bezpečného nakladania a uloženia rádioaktívneho odpadu a na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky. Zdroje v týchto fondoch však zostávajú obmedzené, a to najmä v Litve.

–V Litve dostával litovský národný fond vyraďovania, ktorý bol po prvýkrát zriadený v roku 1995, príspevky z prevádzky jadrovej elektrárne, až kým nebola elektráreň zatvorená koncom roku 2009. Teraz je závislý od príjmov z predaja nadbytočných aktív a od externých finančných príspevkov a vzniknutých úrokov. V minulosti sa tiež využíval na financovanie činností nesúvisiacich s vyraďovaním, napr. zvýhodnených taríf za elektrickú energiu a vykurovanie alebo dodatočných sociálnych záruk pre bývalých zamestnancov. Podľa odhadu, ktorý poskytlo ministerstvo energetiky, sa k 1. januáru 2016 vo fonde nachádzali 4 mil. EUR⁴⁷.

–V roku 1999 Bulharsko zriadilo národný fond pre rádioaktívny odpad a fond na vyraďovanie jadrových zariadení. Obidva fondy sa týkajú všetkých jadrových zariadení v Bulharsku. Prvý fond je financovaný najmä z príspevkov od producentov rádioaktívneho odpadu, pričom hlavným prispievateľom vo výške 92 % je jadrová elektráreň Kozloduj. Z fondu bolo vynaložených 34,8 mil. EUR na bloky 1 – 4 ako zariadenia na nakladanie s rádioaktívnym odpadom a koncom roka 2015 v ňom bolo 61 mil. EUR. Druhý fond je financovaný z príspevkov od prevádzkovateľov jadrových zariadení. Kumulované fondy pre bloky 1 – 4 JE Kozloduj boli na konci roka 2015 vo výške 156 mil. EUR.

–V roku 2010 Slovensko zaviedlo pre koncových používateľov odvod za spotrebu elektrickej energie s cieľom kompenzovať „historický deficit“ a skutočnosť, že povinné príspevky prevádzkovateľov jadrových elektrární od roku 1995 neposkytli dostatok finančných prostriedkov na pokrytie vyraďovania jadrových elektrární a konečného uloženia vyhoreného paliva. Koncom roka 2014 bola v národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrovej elektrárne Bohunice V 1 vyčlenená suma vo výške 290 mil. EUR.

90

Celkové dostupné vnútroštátne finančné prostriedky, pozostávajúce zo špecializovaných fondov a iných vnútroštátnych zdrojov, nepokryjú celkové náklady na vyraďovanie jadrových zariadení (pozri bod 67 a tabuľku 8). Vnútroštátne zdroje by pokryli len 31 % nákladov v Bulharsku a 38 % na Slovensku, zatiaľ čo vnútroštátne finančné prostriedky v programe pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve by pokryli menej než 8 % celkových nákladov na vyraďovanie. K dnešnému dňu sa z rozpočtu EÚ financoval tento nedostatok prostredníctvom programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky.

91

V súčasnosti nie je nijaká právna povinnosť, aby členské štáty spolufinancovali pomoc na vyraďovanie z prevádzky, či už na úrovni programu alebo jednotlivých projektov. Naopak, v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov⁴⁸ sú členské štáty povinné zo svojich vlastných zdrojov prispievať stanovené percento finančných prostriedkov na spolufinancované programy a projekty. V našej predchádzajúcej správe sme odporučili, aby Komisia, ak bude navrhovať financovanie vo finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020, zohľadnila iné fondy EÚ, napríklad štrukturálne fondy, a podmienky vyplácania pomoci. Komisia sa držala tohto odporúčania pokračovaním podpory na zmierňujúce opatrenia v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), ale rozhodla sa ponechať špecializovanú podporu na vyraďovanie samostatne bez prístupu k EŠIF pre samotné vyraďovanie.

92

Povinnosť poskytovať spolufinancovanie je dôležitá, pretože dáva príjemcom financovania EÚ väčší finančný podnet snažiť sa o čo najlepší pomer medzi kvalitou a cenou pri riadení projektu a napredovať v programoch. V príslušných nariadeniach Rady o programoch pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky sa uznáva dôležitosť spolufinancovania a uvádza sa v nich, že financovanie projektov EÚ v plnej výške by malo byť schválené len v „riadne podložených výnimočných prípadoch“⁴⁹. Komisia však zatiaľ nestanovila jasné usmernenia k tomu, čo predstavuje takýto prípad. Potvrdzuje to správa útvaru Komisie pre vnútorný audit zo septembra 2015. Komisia zatiaľ teda nevyužila príležitosť poskytnúť stimul a maximálne využiť spolufinancovanie.

Celkové odhadované náklady by sa zdvojnásobili, ak by sa započítali náklady na konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu

93

Ani jeden odhad rozdielu vo financovaní v konečných plánoch vyraďovania z prevádzky neposkytuje úplný obraz o súvisiacich nákladoch po uzatvorení elektrárne, pretože do nich nie sú zahrnuté náklady na konečné uloženie vyhoreného paliva.

94

Podľa medzinárodne uznávanej zásady „znečisťovateľ platí“ je na zodpovednosti členského štátu, aby zabezpečil, že prevádzkovateľ spĺňa svoje povinnosti ako znečisťovateľ, a vyčleňuje dostatočné finančné zdroje na pokrytie všetkých nákladov na vyraďovanie a konečné uloženie vyhoreného paliva (pozri bod 20).

95

Táto zásada sa odráža v smernici EÚ o rádioaktívnom odpade. V smernici sa požaduje, aby členské štáty zabezpečili, že všetky činnosti v oblasti nakladania s rádioaktívnym odpadom a vyhoreným palivom, vrátane konečného uloženia, boli určené a náklady plne stanovené, a že v prípade potreby budú k dispozícii príslušné finančné prostriedky⁵⁰.

96

Okrem toho, jednou z podmienok financovania v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky (pozri body 86 až 88) je, že členské štáty „ustanovia plán financovania, v ktorom sa uvedú všetky náklady a plánované finančné zdroje potrebné na bezpečné dokončenie vyradenia blokov s jadrovými reaktormi z prevádzky vrátane nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom“⁵¹.

97

Vypočítali sme odhad nákladov na konečné uloženie, aby sme poskytli úplnejší obraz o nákladoch spojených s vyraďovaním príslušných elektrární z prevádzky.

98

Ako je uvedené v tabuľke 10, vypočítali sme, že ak sa zohľadnia súvisiace náklady na konečné uloženie, celkové náklady na vyraďovanie by sa mohli zdvojnásobiť a dosiahnuť spolu 11,4 mld. EUR za všetky tri členské štáty.

Tabuľka 10

Odhad nákladov na vyraďovanie vrátane konečného uloženia vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva

(mil. EUR)

| Ignalina, Litva | Kozloduj, Bulharsko | Bohunice, Slovensko | Spolu
Odhad nákladov z roku 2015 bez konečného uloženia vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva | 3 376 | 1 107 | 1 239 | 5 722
Odhad nákladov na konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva z týchto ôsmich reaktorov¹ | 2 610 | 1 590 | 1 466 | 5 666
Odhad nákladov vrátane konečného uloženia vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva | 5 986 | 2 697 | 2 705 | 11 388
Vnútroštátne financovanie | 262 | 348 | 476 | 1 086
Financovanie EÚ | 1 553 | 731 | 671 | 2 955
Rozdiel vo financovaní | 4 171 | 1 618 | 1 558 | 7 347

1Poznámka k odhadom nákladov na konečné uloženie

Za JE Ignalina, Litva, je náš odhad vo výške 2 610 mil. EUR založený na údaji uvedenom v národnom programe a citovanom v jadrovom objasňujúcom programe Komisie z roku 2016.

Za JE Kozloduj, Bulharsko, sa v bulharskom národnom programe neposkytuje žiadny údaj. Náš odhad vo výške 1,59 mld. EUR je založený na odhade celkových nákladov na národné úložisko vo výške 3 mld. EUR, na základe rozhovorov s bulharskými vnútroštátnymi orgánmi o fínskom prípade počas auditu. Rozdelili sme 3 mld. EUR na polovicu, aby sa odrazil podiel blokov 1 – 4 a ďalších blokov 5 a 6 v prevádzke. Nezohľadnili sme žiadne plány budúcich blokov či elektrární, pretože zatiaľ neboli konkrétne.

Za JE Bohunice, Slovensko, je náš odhad vo výške 1,46 mld. EUR založený na odhade slovenských orgánov vnútroštátnych nákladov na konečné uloženie vo výške 4,4 mld. EUR, použitím konzervatívnejšieho scenára, v ktorom majú zostávajúce jadrové elektrárne na Slovensku životnosť 60 rokov. Sumu 4,4 mld. EUR sme vydelili tromi, aby sme rozdelili náklady rovnomerne medzi dva bloky, ktoré sa vyraďujú, a štyri bloky, ktoré sú v súčasnosti v prevádzke. Na rozdiel od slovenského národného programu sme nezohľadnili 2 plánované bloky v Mochovciach pre oneskorenia v ich výstavbe. Ak by sme tak urobili, bloky, ktoré sa vyraďujú, by mali 16,3 % podiel na sume 4,4 mld. EUR, čo sa rovná 717 mil. EUR. V jadrovom objasňujúcom programe Komisie z roku 2016 sa uvádza údaj 3,7 mld. EUR, ktorý zrejme odkazuje na menej konzervatívny scenár prevádzkovej životnosti 40 rokov.

Zdroj: EDA na základe ročných pracovných programov Komisie na rok 2015 a 2016, vnútroštátnych zúčastnených strán.

99

Ak zohľadníme náklady na vyraďovanie a konečné uloženie, Litva má najväčší podiel na celkovom nedostatku financií vo výške 7,4 mld. EUR. Značný nedostatok by však vznikol aj v Bulharsku a na Slovensku (pozri obrázok 18).

Obrázok 18

Rozdiel vo financovaní po zohľadnení vyraďovania z prevádzky aj konečného uloženia

Zdroj: EDA na základe tabuľky 10.

Záväzky za budúce náklady sa neúčtujú správne v troch členských štátoch

100

V súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi⁵² záväzky, ktorých vznik sa predpokladá v budúcnosti, by mali byť určené ako rezervy a vykázané v súvahe organizácie, ktorá má povinnosť zaplatiť ich, ak:

–súčasné zmluvné alebo mimozmluvné záväzky vznikli v dôsledku minulých udalostí⁵³,

–platba je pravdepodobná, t. j. skôr áno ako nie,

–možno urobiť spoľahlivý odhad sumy⁵⁴.

101

Ak tieto tri podmienky nie sú splnené, záväzky sú označené pojmom „podmienené záväzky” a uvádzané mimo súvahy, napríklad v poznámkach k účtovnej závierke, pokiaľ sa platba nepovažuje za vzdialenú, kedy zverejnenie nie je potrebné⁵⁵.

102

V súlade s tým náklady na vyraďovanie jadrových zariadení a náklady na konečné uloženie vyhoreného paliva by preto mali byť, keď je platba pravdepodobná a sumu možno odhadnúť spoľahlivo, vykázané ako záväzok organizáciou, ktorá má povinnosť zaplatiť ich. Odhady nákladov by mohli byť založené napríklad na pláne vyraďovania jadrových zariadení. Presné účtovanie závisí od právnej situácie v súvislosti so záväzkom uhradiť platbu a od účtovných postupov prijatých členským štátom alebo organizáciou⁵⁶.

103

Požiadali sme príslušné orgány v členských štátoch, aby nám poskytli informácie o tom, ako sa účtujú záväzky za náklady súvisiace s vyraďovaním jadrových zariadení a konečným uložením vyhoreného jadrového paliva.

104

Ako sa uvedádza v tabuľke 11, účtovanie je v týchto troch členských štátoch rôzne a závisí od toho, či sa náklady týkajú vyraďovania jadrových zariadení alebo konečného uloženia. Náklady na vyraďovanie jadrových zariadení sa nevykazujú ako rezervy v žiadnej súvahe v Litve a zverejňujú sa len menšie podmienené záväzky. Náklady na vyraďovanie jadrového zariadenia sa nevykazujú v účtovnej závierke jadrovej elektrárne Kozloduj, Bulharsko, a len čiastočne v jadrovej elektrárni Bohunice, Slovensko.

105

Pokiaľ ide o náklady na konečné uloženie, príslušné organizácie v Litve a Bulharsku nevykazujú rezervy na tieto náklady v súvahe, ani nezverejňujú nijaké informácie v poznámkach k účtovnej závierke. Len na Slovensku príslušné organizácie vykazujú rezervu v súvislosti s nákladmi na konečné uloženie v podúčte národného jadrového fondu.

Tabuľka 11

Účtovanie záväzkov týkajúcich sa vyraďovania jadrových zariadení a konečného uloženia vyhoreného paliva

| Účtovná závierka jadrovej elektrárne (vynímajúc konečné uloženie vyhoreného jadrového paliva) | Fond/ministerstvo/vládne účty (vrátane konečného uloženia vyhoreného jadrového paliva)
Ignalina, Litva | Rezervy sa nevykazujú. Vo vysvetľujúcej poznámke sa vysvetľuje, že nie je k dispozícii spoľahlivý odhad nákladov na demontáž. Podmienené záväzky preto nie sú vykázané. | Rezervy sa nevykazujú. Menšie podmienené záväzky týkajúce sa vyraďovania jadrových zariadení sú vykázané v podsúvahe (13 mil. EUR) v súvislosti s dodatočnými sociálnymi zárukami pre bývalých zamestnancov jadrovej elektrárne.
Kozloduj, Bulharsko | Rezervy na vyraďovanie z prevádzky ani na náklady na uskladnenie vyhoreného paliva a nakladanie s ním sa nevykazujú. Nezávislý audítor preto vyjadril výrok s výhradou k účtovnej závierke za rok 2014. | Príjmy a výdavky národného fondu pre rádioaktívny odpad a fondu na vyraďovanie jadrových zariadení sú začlenené do ročných rozpočtových účtov ministerstva energetiky. Nevyužité podiely pripísaných finančných zdrojov, vrátane zdrojov z predchádzajúcich rokov, sú vykázané v podsúvahe.
Bohunice, Slovensko | Čiastočne vykázané, ale nevyčlenené pre Bohunice V1. | Predbežné informácie o konečnom uložení sú začlenené do podúčtu národného jadrového fondu.

Zdroj: EDA na základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.

106

Skutočnosť, že budúce náklady sa systematicky nevykazujú ako rezervy a/alebo nie sú uvedené v poznámkach k účtovnej závierke, obmedzuje transparentnosť a znižuje možnosť príslušných orgánov primerane plánovať, ako pokryť budúce náklady na vyraďovanie a uloženie.

26SEC(2011) 1387 final z 24. novembra 2011 „Pracovný dokument útvarov Komisie – Posúdenie vplyvu – Sprievodný dokument k návrhu nariadenia Rady o podpore Únie pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku, Litve a na Slovensku“.

27Podľa informácií, ktoré poskytla jadrová elektráreň Ignalina, blok 1 dosiahol nezvratný stav v roku 2007, keď bola zmenená jeho prevádzková licencia a boli schválené podmienky na jeho vyradenie z prevádzky. 16. júna 2014 bol zrušený zákon, ktorý zakazoval nezvratné ukončenie prevádzky bloku 1, kým nebude zabezpečené financovanie všetkých prác týkajúcich sa tejto fázy alebo vyraďovania zariadenia z prevádzky. Licencia bloku 2 bola zmenená v roku 2012 a 2014. Bulharské ministerstvo energetiky uviedlo na plenárnom zasadnutí bulharského parlamentu, ktoré sa konalo 6. februára 2015, že vyradenie príslušných štyroch blokov z prevádzky je nezvratné. Slovenské orgány považujú zmenu na licenciu na vyraďovanie z prevádzky za dosiahnutie nezvratného stavu.

28MAAE, „Rozvoj mnohonárodných úložísk rádioaktívneho odpadu: rámec infraštruktúr a možnosti spolupráce“, október 2004. MAAE, Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom.

29MAAE, „Rozvoj mnohonárodných úložísk rádioaktívneho odpadu: rámec infraštruktúr a možnosti spolupráce“, október 2004. MAAE, Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom.

30MAAE, „Rozvoj mnohonárodných úložísk rádioaktívneho odpadu: rámec infraštruktúr a možnosti spolupráce“, október 2004, s. 5.

31Pozri odôvodnenie 33 smernice Rady 2011/70/Euratom. K podmienkam dovozu a vývozu pozri článok 4 ods. 4 smernice o rádioaktívnom odpade a smernicu Rady 2006/117/Euratom z 20. novembra 2006 o dozore a kontrole pri preprave rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva (Ú. v. EÚ L 337, 5.12.2006, s. 21).

32Pozri článok 24 litovského zákona č. VIII-1190 z 20. mája 1999 o nakladaní s rádioaktívnym odpadom.

33Pozri článok 17 bulharského zákona o bezpečnom využívaní jadrovej energie (naposledy zmenený 28. novembra 2014).

34Pozri slovenský zákon 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a jeho článok 21 o dovoze rádioaktívneho odpadu.

35SWD(2016) 102 final zo 4. apríla 2016 „Pracovný dokument útvarov Komisie, sprievodný dokument k oznámeniu Komisie – Jadrový objasňujúci program – predložené podľa článku 40 Zmluvy o Euratome na vyjadrenie stanoviska Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru“, s. 30.

36http://www.developpement-durable.gouv.fr/Calendrier-du-projet.html-+.

37Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/Reversibilität, Papier der Vorsitzenden unter Einbeziehung von Kommentaren weiterer Mitglieder der AG 3, online: www.endlagerbericht.de, navštívené 11. apríla 2016, s. 4.

38Článok 14 ods. 1 smernice Rady 2011/70/Euratom.

39Týchto 18 projektov predstavuje 587 mil. EUR príspevku EÚ na činnosti vyraďovania alebo približne 37 % zazmluvneného financovania EÚ (vynímajúc zmierňujúce opatrenia) od roku 2001.

40Nedostatok kvalifikovaných inžinierov zaznamenala Európska komisia v správe s názvom Kontext ponuky a dopytu po jadrových odborníkoch do roku 2020 v sektore jadrovej energie v EÚ-27, 2012.

41Vypracovaná spoločne Európskou komisiou, MAAE a Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj s cieľom viac zjednotiť náklady na činnosti vyraďovania jadrových zariadení.

42V článku 3 protokolu č. 4 o jadrovej elektrárni Ignalina v Litve (Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003) sa uvádza, že „vyradenie z prevádzky jadrovej elektrárne Ignalina (…) je dlhodobou záležitosťou a pre Litvu predstavuje výnimočnú finančnú záťaž, ktorá je v nepomere k veľkosti a hospodárskej sile krajiny“, a „že Únia bude poskytovať adekvátnu dodatočnú pomoc Spoločenstva Litve pri vyraďovaní jadrovej elektrárne z prevádzky po roku 2006“. V protokole sa tiež uvádza, že „celkové priemerné vyhradené prostriedky podľa predĺženého programu Ignalina sa pre obdobie nasledujúcich finančných výhľadov stanovia primerane“.

43SEC(2011) 1387 final z 24. novembra 2011 „Pracovný dokument útvarov Komisie – Posúdenie vplyvu ako sprievodný dokument k návrhu nariadenia Rady o podpore Únie pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku, Litve a na Slovensku“.

44Pozri KOM(2011) 783 v konečnom znení; nariadenia Rady (Euratom) č. 1368/2013 a 1369/2013 a vykonávacie rozhodnutie Komisie C(2014) 5449.

45Pozri článok 4 v nariadeniach Rady (Euratom) č. 1368/2013 a č. 1369/2013.

46Výročná správa o činnosti Generálneho riaditeľstva pre energetiku za rok 2015, Ref. Ares(2016)1667891, 8.4.2016.

47V SWD(2016) 102 final, s. 38, sa neuvádza tento fond, ale je uvedený údaj 0,5 mld. EUR ako celkové disponibilné finančné prostriedky. Nie je jasné, na čo sa vzťahuje tento číselný údaj.

48Európske štrukturálne a investičné fondy zahŕňajú okrem iného Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond. Pred rokom 2014 sa na ne odkazovalo ako na „štrukturálne fondy“.

49Odôvodnenie 17 nariadenia Rady (Euratom) č. 1368/2013 a odôvodnenie 15 nariadenia Rady (Euratom) č. 1369/2013.

50Pozri najmä článok 12 smernice Rady 2011/70/Euratom.

51Pozri články 4 nariadení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a č. 1369/2013.

52IAS 37 „Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky“ a IPSAS 19. Neexistuje nijaký konkrétny medzinárodný účtovný štandard k vyraďovaniu jadrových zariadení z prevádzky. Existuje štandard o výpočte štatistických informácií o nákladoch na vyraďovanie z prevádzky v Európskom systéme účtov, podľa ktorého nie je potrebné, aby sa pasíva zaznamenávali pre budúce náklady.

53Podľa IAS 37.10 záväzok je udalosť, ktorá vytvára zmluvnú alebo mimozmluvnú povinnosť (napr. výstavba jadrovej elektrárne, vytvorenie záväzku vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky) a ktorá preto vedie k tomu, že subjekt nemá inú realistickú alternatívu, ako vyrovnať túto povinnosť.

54Podľa IAS 37.40 rezervy na jednorazové udalosti (reštrukturalizácia, čistenie životného prostredia, vyrovnanie právneho sporu) sa odhadujú čo najpresnejšie.

55Podľa IAS 37 zverejnenie nie je povinné, ak je platba vzdialená.

56Niektoré organizácie sú povinné používať medzinárodné účtovné štandardy, zatiaľ čo iné organizácie môžu používať účtovné štandardy na vnútroštátnej úrovni.

Závery a odporúčania

107

Cielené programy EÚ na financovanie vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky nevytvorili správne podnety na včasné a nákladovo efektívne vyraďovanie z prevádzky. Od roku 2011, kedy sme uverejnili našu predchádzajúcu správu, sa dosiahol určitý pokrok vo vyraďovaní jadrových elektrární Ignalina v Litve, Kozloduj v Bulharsku a Bohunice na Slovensku. Kľúčové komponenty v nekontrolovaných pásmach elektrární neboli zatiaľ demontované. Takmer všetky kľúčové infraštruktúrne projekty na vyraďovanie z prevádzky však zaznamenali oneskorenia a závažné výzvy týkajúce sa prác v kontrolovaných pásmach stále len stoja pred všetkými tromi členskými štátmi. Orgány členských štátov tvrdia, že elektrárne boli nezvratne uzavreté, avšak nie všetky očakávané výstupy, ktoré Komisia používa na posúdenie pokroku smerom k nezvratnému uzatvoreniu, boli plne dosiahnuté. Rozdiel vo financovaní v Litve narástol od nášho posledného auditu a teraz dosahuje 1,6 mld. EUR. Odhadované náklady na vyraďovanie týchto troch elektrární z prevádzky budú spolu aspoň 5,7 mld. EUR a 11,4 mld. EUR, ak sa započítajú náklady na konečné uloženie.

Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok, ale prichádzajú závažné výzvy

108

Od roku 2011 všetky tri členské štáty demontovali niektoré kľúčové zložky v nekontrolovanom pásme a s výnimkou Litvy pokročili v získavaní príslušných licencií na začatie prác v kontrolovanom pásme. Litva ešte len musí získať túto licenciu, ktorej udelenie je teraz naplánované na rok 2022, 10 rokov neskôr, ako sa pôvodne plánovalo (pozri body 40 a 42).

109

Podľa všetkých vnútroštátnych orgánov dosiahnutý pokrok znamená, že uzatvorenie je teraz v skutočnosti nezvratné. Očakávané výstupy, ktoré Komisia používa na posúdenie pokroku smerom k nezvratnému uzatvoreniu, však neboli plne dosiahnuté u žiadnej z troch elektrární. Návrhy demontáže jadier reaktorov/primárnych okruhov nie sú dokončené a k dnešnému dňu boli vykonané len menšie práce v budove reaktora. To znamená, že závažné výzvy, ktoré sú spojené s prácou v kontrolovaných pásmach, vrátane budov reaktorov, stále len stoja pred všetkými tromi členskými štátmi (pozri body 38 až 42).

110

Zaznamenal sa určitý pokrok v zavádzaní infraštruktúry na nakladenie s odpadom, ale mnohé kľúčové projekty infraštruktúry v týchto troch členských štátoch zaznamenali oneskorenia v období rokov 2011 – 2015 (pozri body 43 a 59 až 71). Najväčšie oneskorenia boli v Litve, kde bol konečný dátum vyradenia z prevádzky od roku 2011 odložený o deväť rokov na rok 2038 (pozri body 59 až 63).

111

Všetky tri členské štáty čelia výzvam, ako je spoliehanie sa na externých odborníkov (pozri bod 69) a nachádzanie technických riešení prvých svojho druhu (pozri body 67 až 68). Nedostatok kvalifikovaných, skúsených inžinierov v celej EÚ predstavuje riziko najmä v Litve (pozri bod 70).

Odporúčanie 1 - Zabezpečiť pokrok vo vyraďovaní z prevádzky

Príslušné tri členské štáty by mali:

a)ďalej zlepšovať svoje postupy riadenia projektov s cieľom mať zavedenú potrebnú infraštruktúru nakladania s odpadom a vyhoreným palivom podľa plánu;

b)prijať opatrenia na vybudovanie vlastnej technickej kapacity s cieľom dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi internými a externými odbornými znalosťami;

c)nájsť lepšie spôsoby na výmenu osvedčených postupov a technických znalostí medzi sebou navzájom aj so širšou komunitou vyraďovania jadrových zariadení v EÚ a vo svete. Komisia by to mala podporiť nákladovo efektívnym spôsobom.

Cieľový dátum zavedenia: do konca roka 2017.

112

Projekty financované v rámci programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky sa netýkajú konečného uloženia, ale len dočasného uskladnenia vyhoreného jadrového paliva. Vybudovanie konečného úložiska pre vyhorené jadrové palivo môže trvať niekoľko desaťročí a predstavovať vysoké finančné záväzky. Mohlo by to byť náročné pre niektoré krajiny, ktoré produkujú nízke objemy rádioaktívneho odpadu, majú obmedzené finančné zdroje alebo nemajú vhodné geologické podmienky. Rozhovory v týchto troch členských štátoch o potenciálnom riešení pre konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva, ktoré môžu byť štátnymi alebo regionálnymi riešeniami, sú stále len vo fáze konceptu (pozri body 48 až 58). Komisia je povinná predkladať správy o plánoch členských štátov v tejto oblasti, zatiaľ tak však neurobila (pozri bod 53).

Odporúčanie 2 - Riešenia pre konečné uloženie vyhoreného jadrového paliva

a)Komisia by mala spolu so všetkými príslušnými členskými štátmi preskúmať možnosti uloženia vyhoreného paliva a vysokoaktívneho odpadu, vrátane regionálnych a ďalších riešení v rámci EÚ, náležite zohľadniac bezpečnosť, ochranu a nákladovú efektívnosť alternatív. Komisia by mala zahrnúť preskúmanie tejto záležitosti do svojej prvej správy pre Európsky parlament a Radu o vykonávaní smernice o rádioaktívnom odpade.

Cieľový dátum zavedenia: začať okamžite; uverejnenie správy najneskôr do polovice roka 2017.

b)Príslušné tri členské štáty by mali paralelne napredovať vo svojich plánoch konečného uloženia odpadu s cieľom stanoviť úplnejšie odhady nákladov a finančné plány pre uloženie vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu, ako sa to vyžaduje v smernici o rádioaktívnom odpade.

Cieľový dátum zavedenia: do polovice roka 2017.

Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky budú aspoň 5,7 mld. EUR a dvojnásobne viac, ak sa započítajú náklady na konečné uloženie

113

Odhady celkových nákladov na vyraďovanie z prevádzky v rámci troch programov vzrástli o 40 % od roku 2010 do roku 2015 zo 4,1 mld. EUR na 5,7 mld. EUR (pozri body 73 až 74). Ak sa započítajú súvisiace náklady na konečné uloženie vyhoreného jadrového paliva, celkové náklady sa zdvojnásobia a dosiahnu 11,4 mld. EUR (pozri body 93 až 99).

114

V súčasnosti dostupné vnútroštátne financovanie a financovanie EÚ vo výške 4,0 mld. EUR nepostačuje na pokrytie odhadovaných celkových nákladov vo výške 5,7 mld. EUR, nezahŕňajúc náklady na konečné uloženie. Rozdiel vo financovaní je teda 1,7 mld. EUR do ukončenia vyraďovania z prevádzky. Litva predstavuje 93 % tohto celkového rozdielu vo financovaní s chýbajúcimi 1,6 mld. EUR (pozri body 73 až 85). Rozdiely vo financovaní odhadované Bulharskom a Slovenskom sú teraz 28 resp. 92 mil. EUR (pozri bod 84).

115

Podľa medzinárodne uznávanej zásady „znečisťovateľ platí“ je na zodpovednosti členského štátu, aby zabezpečil, že prevádzkovatelia jadrových zariadení spĺňajú svoje povinnosti ako znečisťovatelia a vyčleňujú dostatočné finančné zdroje na pokrytie všetkých nákladov na vyraďovanie a konečné uloženie (pozri body 20 a 93). Tieto tri jadrové elektrárne prevádzkujú štátne podniky. Všetky tri členské štáty zriadili špecializované vnútroštátne fondy na financovanie svojich vnútroštátnych politík bezpečného nakladania a uloženia rádioaktívneho odpadu a na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky. K dnešnému dňu sa však vnútroštátne fondy využili len málo v rámci týchto troch programov vyraďovania jadrových zariadení a zdroje v týchto fondoch zostávajú obmedzené, a to najmä v Litve (pozri body 89 až 92).

116

V dôsledku toho spolufinancovanie projektov z vnútroštátnych finančných prostriedkov je skôr výnimkou než pravidlom. Hoci na rozdiel od iných fondov EÚ v rámci týchto programov neexistuje právna povinnosť spolufinancovať projekty, v právnom základe sa uznáva, že financovanie projektov EÚ v plnej výške by malo byť schválené len v „riadne podložených výnimočných prípadoch“⁵⁷. Komisia však zatiaľ nestanovila jasné usmernenia k tomu, čo predstavuje takýto prípad. Ak by tak urobila, mohla byť účinnejšia vo vytváraní tých správnych podnetov na vyššiu mieru vnútroštátneho spolufinancovania investovaného do vyraďovania z prevádzky (pozri bod 92).

117

Tieto tri členské štáty sú v konečnom dôsledku zodpovedné za zabezpečenie primeraných finančných zdrojov na vyraďovanie zariadení z prevádzky aj konečné uloženie (pozri body 20 a 95). V posúdení vplyvu z roku 2011 Komisia dospela k záveru na základe posúdenia potrieb členských štátov, že finančná podpora EÚ by nemala pokračovať po roku 2020 (pozri bod 10). V tomto ohľade litovskí zástupcovia poukázali najmä na protokoly k zmluve o pristúpení (pozri bod 83 a poznámku pod čiarou 42).

Odporúčanie 3 - Dodržiavanie zásady znečisťovateľ platí zvýšením vnútroštátneho spolufinancovania v období 2014 – 2020 a po ňom

Všetky tri členské štáty by si mali uvedomiť svoju úlohu, ktorú zohrávajú v zabezpečovaní dodržiavania zásady znečisťovateľ platí, a byť pripravené použiť vnútroštátne finančné prostriedky na pokrytie nákladov na vyraďovanie z prevádzky, ako aj nákladov na konečné uloženie v súčasnom finančnom období aj po ňom.

Cieľový dátum zavedenia: začať so zvyšovaním vnútroštátneho spolufinancovania od ročných programov práce na rok 2017.

Odporúčanie 4 - Zvýšiť vnútroštátne spolufinancovanie vo finančnom období 2014 – 2020

Komisia by sa mala snažiť o zvýšenie vnútroštátneho spolufinancovania vo finančnom období 2014 – 2020. Napríklad by mala v rozhodnutí Komisie jasne vymedziť „riadne podložené výnimočné“ podmienky, za ktorých môžu byť projekty plne financované EÚ v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky.

Cieľový dátum zavedenia: do konca decembra 2016.

Odporúčanie 5 - Pozastaviť špecializované programy financovania vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku po roku 2020

Špecializované programy financovania vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku by sa mali pozastaviť po roku 2020. Ak bude určená jasná potreba finančných prostriedkov EÚ po roku 2020 v jednom alebo viacerých z týchto troch členských štátov, akékoľvek budúce financovanie EÚ, ktoré Komisia navrhne a zákonodarný orgán odsúhlasí, by malo zahŕňať správne podnety na pokračovanie vo vyraďovaní z prevádzky vrátane ich časového obmedzenia a založenia na primeraných mierach spolufinancovania členskými štátmi. Jedným spôsobom, ako to dosiahnuť, by bolo zvážiť rozšírenie prístupu k európskym štrukturálnym a investičným fondom s cieľom umožniť pokrytie činností vyraďovania z prevádzky po splnení týchto podmienok.

Cieľový dátum zavedenia: v prípade potreby do konca roka 2018.

118

Počty zamestnancov sa vo všetkých troch elektrárňach znížili. V JE Ignalina v Litve, kde bolo odstránené palivo len z jedného z dvoch jadier reaktora a ktorá má stále prevádzkovú licenciu, počet zamestnancov, a teda aj náklady financované EÚ, zostávajú vysoké. Tretina zamestnancov naďalej pracuje na udržiavaní bezpečnosti elektrárne. Vzhľadom na nedostatok spolufinancovania a miestne hospodárske a sociálne výzvy súvisiace s vyraďovaním JE Ignalina v Litve existuje riziko, že počet zamestnancov prekračuje potreby programu vyraďovania z prevádzky a že cielené financovanie vyraďovania z prevádzky zo strany EÚ sa využíva na podporu tohto zamestnania (pozri body 80 až 81).

Odporúčanie 6 - Financovanie EÚ len na náklady na vyraďovanie z prevádzky

Komisia by mala umožniť, aby financovanie EÚ v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky bolo použité len na financovanie nákladov na zamestnancov pracujúcich plne na činnostiach vyraďovania z prevádzky.

Cieľový dátum zavedenia: od ročných programov práce na rok 2017 a neskôr.

119

Posúdenie Komisie, či plány financovania a vyraďovania z prevádzky spĺňajú ex ante kondicionality, bolo neprimerané (pozri body 86 až 88).

Odporúčanie 7 - Zlepšenie dohľadu Komisie

Komisia by mala dokončiť svoje posúdenie ex ante kondicionalít.

Cieľový dátum zavedenia: do konca októbra 2016.

120

Účtovanie záväzkov a podmienených záväzkov za budúce náklady spojené s vyraďovaním jadrových zariadení z prevádzky a konečným uložením vyhoreného jadrového paliva je v týchto troch členských štátoch rôzne. Skutočnosť, že budúce náklady sa nie vždy vykazujú ako rezervy a/alebo nie sú uvedené v poznámkach k účtovnej závierke, obmedzuje transparentnosť a znižuje možnosť príslušných orgánov primerane plánovať, ako pokryť budúce náklady na vyraďovanie a uloženie (pozri body 100 až 103).

Odporúčanie 8 - Spôsob účtovania

Komisia by mala pracovať spolu s príslušnými členskými štátmi na tom, aby sa všetky budúce náklady spojené s vyraďovaním jadrových zariadení z prevádzky a konečným uložením vyhoreného jadrového paliva účtovali správne, transparentne a v súlade s príslušnými účtovnými štandardmi.

Cieľový dátum zavedenia: do konca decembra 2017.

Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 14. júla 2016.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

57Odôvodnenie 17 nariadenia Rady (Euratom) č. 1368/2013 a odôvodnenie 15 nariadenia Rady (Euratom) č. 1369/2013.

Prílohy

Príloha I

Jadrové reaktory vyraďované v rámci programu pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

| TWh | Komerčná prevádzka | Plánovaný dátum vyradenia z prevádzky
Začiatok | Odstavenie | Roky | Ako % z 30-ročného životného cyklu | Podľa správy EDA z roku 2011 | K decembru 2015
Litva | Ignalina 1 | 86 | máj 1985 | december 2004 | 20 | 65 | 2029 | 2038
Ignalina 2 | 155 | december 1987 | december 2009 | 22 | 73
Bulharsko | Kozloduj 1 | 61 | október 1974 | december 2002 | 28 | 94 | 2035 | 2030
Kozloduj 2 | 63 | november 1975 | december 2002 | 27 | 90
Kozloduj 3 | 63 | január 1981 | december 2006 | 26 | 86
Kozloduj 4 | 61 | jún 1982 | december 2006 | 25 | 82
Slovensko | Bohunice-V1, reaktor 1 | 72 | apríl 1980 | december 2006 | 27 | 89 | 2025 | 2025
Bohunice-V1, reaktor 2 | 77 | január 1981 | december 2008 | 28 | 93

Zdroj: MAAE, databáza Pris.

Príloha II

Prehľad právnych základov programov vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky

Ignalina, Litva
Kozloduj, Bulharsko
Bohunice, Slovensko

Pred pristúpením
Nariadenie Rady (EHS) č. 3906/1989 z 18. decembra 1989
Nariadenie Rady (ES) č. 1266/1999 z 21. júna 1999 (program PHARE)

Zmluvy o pristúpení
Protokol č. 4 o jadrovej elektrárni Ignalina v Litve, ktorý je pripojený k Aktu o podmienkach pristúpenia Litovskej republiky a úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 944 – 945)
Akt o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska (Ú. v. ES L 157, 21.6.2005, s. 203)
Protokol č. 9 pripojený k Aktu o podmienkach pristúpenia Slovenskej republiky a úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (JE Bohunice V1) (Ú. v. EÚ L 236, 23. 9. 2003, s. 954)

Po pristúpení
Nariadenie Rady (ES) č. 1990/2006 z 21. decembra 2006 o vykonávaní protokolu č. 4 o jadrovej elektrárni Ignalina
Nariadenie Rady (Euratom) č. 647/2010 z 13. júla 2010
Nariadenie Rady (Euratom) č. 549/2007 zo 14. mája 2007 o vykonávaní protokolu č. 9 o bloku 1 a bloku 2 jadrovej elektrárne Bohunice V1 na Slovensku, ktorý je pripojený k Aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii

Nariadenie Rady (Euratom) č. 1369/2013 z 13. decembra 2013 o podpore Únie pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve a o zrušení nariadenia (ES) č. 1990/2006
Nariadenie Rady (Euratom) č. 1368/2013 z 13. decembra 2013 o podpore Únie pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku a na Slovensku a o zrušení nariadení (Euratom) č. 549/2007 a (Euratom) č. 647/2010

Príloha III

Jadrové reaktory v troch členských štátoch a ich stav k 31. decembru 2015

Pozn.: Dva bloky reaktora v Ignaline, Litve, majú stále prevádzkovú licenciu (pozri bod 40).

Zdroj: EDA na základe údajov Európskej komisie a informačného systému MAAE týkajúceho sa jadrových reaktorov (PRIS).

Príloha IV

Prehľad strán zúčastnených na programoch pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky

Program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky, dva implementačné orgány v Litve

Programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky s jedným implementačným orgánom v Bulharsku a na Slovensku

Príloha V

Projekty financované EÚ preskúmané v rámci auditu

Ignalina, Litva

Projekt
Posúdenie EDA

1. Dočasné uskladnenie vyhorených palivových kaziet

Počiatočný rozpočet: 165 mil. EUR
Posledný rozpočet: 206 mil. EUR
Počiatočný termín: august 2008
Posledný termín: október 2017
Správa EDA z roku 2011
Značné oneskorenia budú mať vážne vplyv na jadrovú bezpečnosť, kým všetky vyhorené palivové články nebudú umiestnené v zásobníkoch, ako aj na prevádzkové náklady elektrárne.

K decembru 2015
Výstavba zariadenia na dočasné uskladnenie vyhoreného paliva sa oneskorila o ďalších 6 rokov, teda o 10 rokov neskôr v porovnaní s konečným plánom vyraďovania z prevádzky z roku 2005. Dodatočné náklady na údržbu zariadenia týkajúce sa projektu B1 prevýšili 61 mil. EUR.

2. Zariadenie na nakladanie s tuhým odpadom a jeho uskladnenie

Počiatočný rozpočet: 120 mil. EUR
Posledný rozpočet: 184 mil. EUR
Počiatočný termín: november 2009
Posledný termín: november 2018
Správa EDA z roku 2011
Značné oneskorenia projektu sú dôležité, pretože dráhy nakladania s odpadom sú potrebné, aby sa umožnilo napredovanie projektov demontáže a dekontaminácie. Pravdepodobne sa bude požadovať dodatočné financovanie z IIDSF.

K decembru 2015
Projekt sa oneskoril o 9 rokov, z toho 5 rokov sa nazhromaždilo v období 2011 – 2014. JE Ignalina a litovské ministerstvo energetiky si vysporiadali príslušné obchodné spory s dodávateľom zaplatením kompenzácie vo výške 55 mil. EUR a vyčlenili ďalších 17,9 mil. EUR na predpokladané riziká.

3. Projektovanie, plánovanie a licencovanie činností demontáže a dekontaminácie

Počiatočný rozpočet projektu: 8 mil. EUR
V súčasnosti nie je stanovený žiadny rozpočet alebo harmonogram projektu.
Správa EDA z roku 2011
Rozhodnutie o externalizácii činností tohto projektu nebolo založené na primeranom posúdení dostupnosti potrebných technických zdrojov na mieste ani na zvážení nákladovej efektívnosti tejto voľby.

K decembru 2015
Príprava dokumentácie sa oneskorila o 30 mesiacov pre nadhodnotenie zdrojov dodávateľa a času potrebného na schválenie dokumentu elektrárňou a regulačnými inštitúciami. Tri roky oneskorenia z dôvodu presunu na projekt obstarávania nástrojov z IIDSF na ÚRPA.

4. Manažérska a inžinierska podpora oddeleniu riadenia projektov (ORP)

Počiatočný rozpočet: 45 mil. EUR
Posledný rozpočet: 54 mil. EUR
Správa EDA z roku 2011
Konzultant ORP výrazne prispel k pokroku, ale náklady na riadenie a administratívne náklady sú vysoké a organizačná štruktúra elektrárne sa nerozvíja dostatočne.

K decembru 2015
Počet zamestnancov konzultanta ORP sa znížil od roku 2010. Sú viac zapojení do vyraďovacích činností, riadili veľké infraštruktúrne projekty a podporovali rozvoj zamestnancov v elektrárni. Veľa činností konzultanta sa však stále zameriava skôr na činnosti všeobecného riadenia projektov a obstarávania ako na úlohy týkajúce sa vyraďovania jadrových zariadení.

5. Projekty týkajúce sa priamej podpory činností pracovnej sily v JE Ignalina, externé dodávky

Rozpočet: 198 mil. EUR
Konečný termín: prebiehajúci ročný projekt
Správa EDA z roku 2011
Nepreskúmané.

K decembru 2015
Problémy s pracovnou silou zahŕňali ťažkosti s prispôsobením počtu zamestnancov, nejasným účtovaním vedenia a prideľovaním nákladov na zamestnancov k úlohám. JE Ignalina zaviedla nový spôsob výpočtu zamestnancov elektrárne, vypracovala nákladovú štruktúru pre práce a zaviedla riadenie získanej hodnoty. Obmedzený pokrok sa však dosiahol s prispôsobením počtu zamestnancov a vo vykonávaní stratégie využívania externých zdrojov.

6. Štúdia demontáže reaktora

Počiatočný rozpočet: 5 mil. EUR
(len štúdia uskutočniteľnosti)

Posledný rozpočet: 70 mil. EUR
(návrh a technický projekt)
Správa EDA z roku 2011
Nepreskúmané.

K decembru 2015
Štúdia uskutočniteľnosti demontáže reaktora začala v rámci IIDSF v roku 2009, ale bola zrušená a prevedená na ÚRPA v roku 2010. Nový projekt vedený ÚRPA zaznamenal odvtedy oneskorenia. Chýbajú skúsenosti s demontážou reaktora tohto typu, čo môže ďalej brzdiť napredovanie. Zostáva preto neisté, či termín demontáže reaktora v roku 2038 bude reálny.

Kozloduj, Bulharsko

Projekt
Posúdenie EDA

7. Konzultačné služby oddelenia riadenia projektov – všeobecné

Obdobie 2006 – 2013
Počiatočný rozpočet: 8 mil. EUR
Posledný rozpočet: 45 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2006
Posledný termín: júl 2013
Obdobie 2014 – 2016
Počiatočný rozpočet: 14 mil. EUR
Posledný rozpočet: 32 mil. EUR
Počiatočný termín: január 2016
Posledný termín: január 2019
Správa EDA z roku 2011
Konzultant pomohol zmeniť stratégiu vyraďovania, ale boli problémy s oneskoreniami projektu, odhadmi nákladov, určením potrebných vyraďovacích prác a súpisom odpadu. Konzultant sa zameral skôr na riadenie ako na vyraďovanie.

K decembru 2015
V roku 2013 sa ORP stalo jediným subjektom zodpovedným za riadenie vyraďovania aj výstavbu národného úložiska. Konzultant je teraz začlenený do organizačnej štruktúry, ktorá zveruje rozhodovacie právomoci SERAW. Zapojenie konzultanta do prác sa zvýšilo a nie je nijaký náznak postupného ukončenia ich zapojenia.

8. Návrh a výstavba suchého medziskladu vyhoreného jadrového paliva

Počiatočný rozpočet: 49 mil. EUR
Posledný rozpočet: 73 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2008
Posledný termín: marec 2013
Správa EDA z roku 2011
Ukončenie zariadenia mešká 2,5 roka. Zmeny pôvodných požiadaviek spôsobili nárast nákladov a zmena cenového základu zákazky viedla k doterajšiemu prekročeniu rozpočtu o 19 %.

K decembru 2015
Projekt bol rozdelený do dvoch fáz: výstavba zariadenia a skladovanie vyhorených palivových kaziet v 34 zásobníkoch; a rozšírenie zariadenia o 72 zásobníkov. Nie všetky plánované kapacity sa použijú na uskladnenie vyhoreného jadrového paliva z blokov 1 – 4. Využívanie zariadenia na skladovanie iného materiálu by si vyžadovalo povolenie regulátora.

9. Zariadenie na plazmové tavenie na spracovanie a úpravu pevného odpadu

Počiatočný rozpočet: 21 mil. EUR
Posledný rozpočet: 21 mil. EUR
Posledný termín: marec 2013
Posledný termín: jún 2017
Správa EDA z roku 2011
Nová technológia bola vybraná bez náležitého preukázania jej účinnosti a náležitého zváženia nákladov. Existuje riziko prekročenia nákladov.

K decembru 2015
Regulačné zmeny si vyžiadali revíziu návrhu. Výstavba zariadenia zaostávala za plánom najmä pre odvolanie týkajúce sa posudzovania vplyvov na životné prostredie a niekoľko obchodných a administratívnych záležitostí vrátane chýbajúcej dohody o odškodnení za jadrové škody. Zariadenie nebolo zatiaľ testované, takže fungovanie systému nebolo ešte preukázané. Ukončenie je teraz naplánované na jún 2017.

10. Presadzovanie efektívneho využívania ľudských zdrojov

Obdobie do roku 2009
Počiatočný rozpočet: 20 mil. EUR
Posledný rozpočet: 84 mil. EUR
Počiatočný termín: september 2009
Posledný termín: marec 2014
Obdobie do roku 2015
Počiatočný rozpočet: 35 mil. EUR
Posledný rozpočet: 46 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2015
Posledný termín: december 2017
Správa EDA z roku 2011
Organizačné zmeny, ktoré by umožnili jasné vymedzenie zamestnancov pracujúcich na prechode z prevádzkovej organizácie na vyraďovaciu organizáciu, sa neuskutočnili. Chýba primerané monitorovanie činností vo fáze pred vyraďovaním.

K decembru 2015
Pokračuje spoliehanie sa na KIDSF, z ktorého sa financujú zamestnanci zapojení do vyraďovacích činností. Pozitívnym vývojom od roku 2011 je, že všetkých 650 zamestnancov zamestnávaných podnikom SERAW teraz pracuje výlučne na vyraďovacích činnostiach.

11. Výstavba národného úložiska pre nízkoaktívny a stredneaktívny rádioaktívny odpad

Počiatočný rozpočet: 66 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2015
Posledný termín: január 2021
Správa EDA z roku 2011
Nepreskúmané.

K decembru 2015
Ukončenie výstavby zariadenia bolo pôvodne naplánované na rok 2015. Proces však mešká 6 rokov najmä pre posudzovanie vplyvov na životné prostredie, ktoré bolo zamietnuté a musí opätovne začať. Súčasný termín je rok 2021.

Bohunice, Slovensko

Projekt
Posúdenie EDA

12. Konzultačné služby oddelenia riadenia projektov – realizácia projektu

Obdobie 2003 – 2007
Počiatočný rozpočet: 11 mil. EUR
Obdobie 2015 – 2016
Posledný rozpočet: 45 mil. EUR
Správa EDA z roku 2011
Konzultant pomohol zmeniť stratégiu vyraďovania, no vo formulácii a implementácii stratégie vyraďovania sa nedosiahol dostatočný pokrok.

K decembru 2015
Hoci sa konzultanti využívajú často, došlo k oneskoreniam projektu, ktoré zas viedli k prekročeniu nákladov. Od roku 2015 sa znížil rozsah práce nového konzultanta.

13. Návrh a vybudovanie nových úložísk pre veľmi nízkoaktívny a stredneaktívny odpad z JE V1 v RÚ RAO Mochovce

Rozpočet: 22 mil. EUR
Termín: jún 2018
Správa EDA z roku 2011
Došlo k oneskoreniu štúdie uskutočniteľnosti, pretože JE neposkytla potrebné informácie.

K decembru 2015
Úložisko je vo výstavbe, spolufinancované z vnútroštátnych finančných prostriedkov. Bude dodaný tretí dvojrad, plne financovaný z BIDSF. Rozdelenie nákladov medzi uložením odpadu z JE V1 a uložením odpadu z iných zariadení nie je jasné.

14. Vykonávanie programu vyraďovania využitím dostupných ľudských zdrojov

Rozpočet pre fázu 1: 1,5 mil. EUR
Rozpočet pre fázu 9: 50 mil. EUR
Správa EDA z roku 2011
Organizačné zmeny, ktoré by umožnili jasné vymedzenie zamestnancov pracujúcich na prechode z prevádzkovej organizácie na vyraďovaciu organizáciu, sa neuskutočnili. Chýba primerané monitorovanie činností vo fáze pred vyraďovaním.

K decembru 2015
V rámci projektu sa financuje ekvivalent 246 zamestnancov na plný úväzok podniku JAVYS pracujúcich na vyraďovaní. JAVYS sa premenil z prevádzkovej organizácie na vyraďovaciu.

15. Dočasné uskladnenie rádioaktívneho odpadu v areáli JE Bohunice

Rozpočet: 11 mil. EUR
Počiatočný termín: marec 2016
Posledný termín: august 2017
Správa EDA z roku 2011
Nepreskúmané.

K decembru 2015
Tento projekt mal byť pôvodne vykonávaný od marca 2013 do marca 2016. Stavebné práce začali v roku 2015. Očakávaný dátum ukončenia je august 2017. Po rozhodnutí zmeniť lokalitu sa vyžadovalo nové posudzovanie vplyvov na životné prostredie a dodatok k dohode o grante. Oneskorenia tohto projektu viac nepovedú k oneskoreniam projektu demontáže, pretože ten bude riadený tak, aby sa stredneaktívny odpad produkoval až po dokončení medziskladu.

16. Dekontaminácia primárneho okruhu

Počiatočný rozpočet: 6 mil. EUR
Posledný rozpočet: 5 mil. EUR
Počiatočný termín: september 2014
Posledný termín: september 2016

(podiel nakladania s rádioaktívnym odpadom prevedený na JAVYS)
Správa EDA z roku 2011
Nepreskúmané.

K decembru 2015
Začiatok prác bol naplánovaný na rok 2013 a ukončenie na rok 2014. Oneskorenia a nevyriešené technické výzvy viedli k pozastaveniu tohto projektu. Zmluva so súčasným dodávateľom bola ukončená. Tento projekt je potrebné dokončiť skôr, ako možno začať s demontážou v kontrolovanom pásme, a preto oneskorenia tohto projektu môžu mať vplyv na konečný dátum vyradenia.

17. Databáza vyraďovania vrátane súpisu a rádiologickej charakterizácie

Počiatočný rozpočet: 2,48 mil. EUR
Posledný rozpočet: 3,5 mil. EUR
Počiatočný termín: máj 2012
Posledný termín: jún 2012
Správa EDA z roku 2011
Nepreskúmané.

K decembru 2015
Hoci bol projekt dokončený v roku 2012, charakterizáciu a súpis je stále potrebné pravidelne aktualizovať. Niekoľko čiastkových projektov sa oneskorilo a prekročilo náklady pre neúplné informácie o súpise a/alebo charakterizácii odpadu.

Príloha VI

Oneskorenia a prekročenia nákladov ovplyvňujúce vzorku 18 kľúčových infraštruktúrnych projektov vyraďovania a podporných projektov financovaných z programov pomoci EÚ od roku 2001

Projekt
Náklady na projekt
(mil. EUR)
Zazmluvnené financovanie
Celkové oneskorenie k dnešnému dňu
(roky)
Nárast nákladov k dnešnému dňu
(%)

EÚ (mil. EUR)
Vnútroštátne
(mil. EUR)

Ignalina, Litva
Dočasný medzisklad vyhorených palivových kaziet (pozri prílohu IV, projekt 1)
211
206
5
9,2
25 %

Zariadenie na nakladanie s tuhým odpadom a jeho uskladnenie (pozri prílohu IV, projekt 2)
184
184

9,0
53 %

Povrchové úložisko pre odpad s veľmi nízkou rádioaktivitou (fáza 1 dokončené dočasné uskladnenie)
7
6
1
2,8
0 %

Výstavba skládky pre veľmi nízkoaktívny rádioaktívny odpad (fáza 3)
8
8

1,0
12 %

Úložisko blízko povrchu pre nízkoaktívny a stredneaktívny krátkodobý rádioaktívny odpad (návrh)
11
11

1,0
3 %

Spolu za týchto päť projektov
421
415
6

Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na vyraďovanie z prevádzky v rokoch 2001 – 2014/2015

989

Kozloduj, Bulharsko
Dodávka, inštalácia a uvedenie do prevádzky zariadenia na získanie a úpravu iónomeničových živíc
(pôvodný rozsah rozšírený)
6
5
1
10,9
132 %

Návrh a výstavba suchého medziskladu vyhoreného jadrového paliva (pozri prílohu IV, projekt 8)
73
73

4,3
50 %

Zariadenie na získanie a spracovanie zahusteného zvyšku z odparovacích staníc (fáza 1 dokončená, fáza 2 zastavená)
10
10

4,6
žiadne

Zariadenie na plazmové tavenie (pozri prílohu IV, projekt 9)
30
21
9
4,2
0 %

Semináre o znížení veľkosti a dekontaminácii
19
19

2,8
0 %

Hodnotenie rádiologického súpisu
1
1

1,3
žiadne

Spolu za týchto šesť projektov
139
129
9

Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na vyraďovanie z prevádzky v rokoch 2001 – 2014

360

Bohunice, Slovensko
Spracovanie historických kalov a sorbentov (dokončené)
11
11

3,0
38 %

Dekontaminácia primárneho okruhu
(pozri prílohu IV, projekt 16) (pozastavený)
4
4

2,0
0 %

Zmena schémy systému elektrického napájania JAVYS po konečnom odstavení JE V1
11
11

1,5
21 %

Zvýšenie kapacity existujúcich fragmentačných a dekontaminačných zariadení
2
2

1,2
13 %

Spracovanie historického odpadu
6
4
2
0,4
7 %

Demontáž technického zariadenia v turbínovej hale vo V1
8
8

-
6 %

Uvoľnenie vyradeného materiálu
3
3

-
20 %

Spolu za týchto sedem projektov
45
43
2

Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na vyraďovanie z prevádzky v rokoch 2001 – 2014

228

Spolu
Spolu za týchto 18 projektov
605
587
17

Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na vyraďovanie z prevádzky v rokoch 2001 – 2014

1 577

Zdroj: Komisia, návrh ročných pracovných programov na rok 2016, návrh monitorovacích správ za rok 2016. Údaje poskytnuté EBOR a Ústrednou riadiacou projektovou agentúrou.

Príloha VII

Výstavba hlbinného geologického úložiska pre konečné uloženie vyhoreného paliva v Olkiluoto, Fínsko

Olkiluoto, ktoré sa nachádza na západnom pobreží Fínska v blízkosti existujúcej jadrovej elektrárne, bude prvým hlbinným geologickým úložiskom pre konečné uloženie vyhoreného paliva na svete po jeho využití spoločnosťou. Je plánované na prijímanie odpadu z dvoch fínskych jadrových elektrární.

Proces jeho vývoja znázorňuje dlhé časové obdobia potrebné na takýto projekt. V roku 1983 fínska vláda prijala rozhodnutie o celkovom pláne a stratégii nakladania s rádioaktívnym odpadom a začal proces geologického prieskumu na nájdenie potenciálnych lokalít. Lokalita v Olkiluoto bola vybraná pre konečné uloženie v roku 2000. Nasledovali intenzívne výkopové a výskumné práce, aby bolo možné uloženie vyhoreného jadrového paliva v hĺbke 400 – 450 metrov v podloží. Na tieto práce sa vynaložilo asi 150 mil. EUR. Začiatok ukladania vyhoreného jadrového paliva sa plánuje začiatkom 20. rokov 21. storočia.

Celkové výdavky budú približne 3,5 mld. EUR, z toho okolo 1 mld. EUR vo fáze výstavby a asi 2,5 mld. EUR na prevádzku v priebehu približne 100 rokov. Finančné prostriedky boli zhromaždené v štátnom fonde nakladania s jadrovým odpadom z poplatkov za vyprodukovanú elektrinu.

© Posiva Oy.

Odpovede Komisie

Zhrnutie

I

V rámci rokovaní o pristúpení k Európskej únii sa Bulharsko, Litva a Slovensko zaviazali zatvoriť a následne vyradiť z prevádzky osem sovietskych jadrových reaktorov prvej generácie, ktoré z ekonomického hľadiska nebolo možné modernizovať tak, aby zodpovedali západným bezpečnostným normám.

II

EÚ sa zaviazala, že týmto krajinám pomôže pri riešení tejto výnimočnej finančnej záťaže spôsobenej procesom vyraďovania.

IV

Komisia sa domnieva, že finančná podpora EÚ účinne zmiernila hospodárske dôsledky predčasného zatvorenia a proces vyraďovania z prevádzky úspešne napreduje. Poznamenáva však, že vyraďovanie z prevádzky je zložitý a zdĺhavý proces, ktorý bude trvať dlhšie než na sedem rokov stanovený viacročný finančný rámec (VFR) - vo väčšine prípadov dlhšie než dve desaťročia.

Aktualizované plány vyraďovania z prevádzky a súvisiace odhady nákladov schválené v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 sú základom pre plánovanie vo všetkých troch členských štátoch. Komisia v rámci týchto dohôd dôkladne monitoruje pokrok smerujúci ku konečnému stavu vyradenia z prevádzky pri zachovaní najvyššej úrovne bezpečnosti.

V

Vyraďovanie z prevádzky vo všeobecnosti tvoria dve hlavné fázy: i) po uzavretí (t. j. ešte na základe prevádzkovej licencie z dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva) a ii) vyradenie z prevádzky/demontáž.

Slovensko a Bulharsko sa nachádzajú v druhej fáze, zatiaľ čo Litva sa z dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva v jednom z reaktorov ešte nachádza vo fáze po uzavretí.

Komisia sa zhodne s členskými štátmi domnieva, že nie je možné hospodárne opätovne uviesť do prevádzky žiadne zariadenie, na ktoré sa vzťahuje program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení. Uznáva, že stojíme pred závažnými technickými výzvami týkajúcimi sa demontáže reaktorov, ktoré sú pozorované v iných porovnateľných činnostiach vyraďovania z prevádzky.

VI

V týchto troch členských štátoch sa programy vyraďovania z prevádzky nachádzajú na rôznych úrovniach napredovania a realizácie.

Programy pre jadrové elektrárne Bohunice (SK) a Kozloduj (BG) sa nachádzajú v najpokročilejšej fáze a ich dokončenie je naplánované na roky 2025 a 2030. Program pre elektráreň Kozloduj bol po revízii v roku 2011 skrátený o päť rokov.

V jadrovej elektrárni Ignalina (LT) je vyraďovanie reaktorov černobyľského typu z prevádzky prvým procesom tohto druhu, čo so sebou prináša najväčšie problémy.

Bez ohľadu na dosiahnutý pokrok Komisia uznáva potrebu neustáleho zlepšovania v rámci programov vyraďovania z prevádzky.

Odporúčanie 1

Komisia konštatuje, že odporúčania 1 písm. a) a 1 písm. b) sú určené členským štátom.

Komisia prijíma odporúčanie 1 písm. c), pokiaľ sa jej týka. Podporuje myšlienku vylepšenej výmeny osvedčených postupov a technických znalostí a v tejto súvislosti podporí všetky tri štáty.

a)Komisia už zaviedla zlepšenie súčasného VFR, ktorým sa stanovuje komplexný rámec pre plánovanie, riadenie a monitorovanie projektov, na základe ktorého členské štáty pracujú.

b)Považuje za potrebné neustále budovať know-how a kompetencie, ale poznamenáva, že využívanie externých odborníkov je v niektorých špecializovaných oblastiach prínosom.

c)Komisia už prijala opatrenia na podporu otvoreného a transparentného prostredia, uľahčenie výmeny osvedčených postupov a znalostí, podporu procesov štandardizácie, okrem iného s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a bezpečnosť.

VII

Komisia uznáva význam zodpovedného a bezpečného nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom. Komisia poskytne v priebehu roku 2016 Parlamentu a Rade stanoviská k vnútroštátnym programom a správu o vykonávaní smernice 2011/70.

Komisia ďalej poznamenáva, že otázky súvisiace s konečným uložením vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného paliva prekračujú rámec programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení.

Odporúčanie 2

a)Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia stanoví smerovanie už v stanoviskách, ktoré vydá v priebehu rokov 2016/2017 o vnútroštátnych programoch podľa smernice 2011/70. Tým sa spustí diskusia o možnostiach uloženia odpadu vrátane regionálnych a iných európskych riešení, ktorá sa bude konať v roku 2017. Na základe toho bude Komisia v lepšej pozícii, aby mohla do roku 2018 sformulovať možnosti politiky a plán.

b)Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom a že sa už rieši prostredníctvom posúdenia vnútroštátnych programov a stanoviska, ktoré Komisia adresuje členským štátom.

VIII

Komisia uznáva, že na úrovni jednotlivých projektov sa spolufinancovanie nepodarilo systematicky dosiahnuť. Poznamenáva, že súčasný právny základ neposkytuje jasné vymedzenie spolufinancovania, ani minimálne percento, ktoré sa má dosiahnuť. Ako uviedol Dvor audítorov, Komisia poznamenáva, že celkový príspevok Litvy, Bulharska a Slovenska k svojim programom vyraďovania z prevádzky predstavuje sumu vo výške 1,09 miliardy EUR.

Odporúčanie 3

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom. Podporí opatrenia, ktoré odporúčal Dvor audítorov, prostredníctvom svojho úsilia o zavedenie riadne vymedzenej úrovne spolufinancovania v kontexte programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení, čím sa podporí zásada znečisťovateľ platí. V tejto súvislosti povedie s členskými štátmi diskusiu a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské štáty v ročných pracovných programoch na rok 2017.

Odporúčanie 4

Komisia prijíma toto odporúčanie.

Uznáva, že spolufinancovanie prispieva k efektívnemu a účinnému vykonávaniu programu a zvyšuje zodpovednosť členského štátu. Podnikne kroky na objasnenie významu „riadne podložených výnimočných podmienok“, na ktoré sa v súčasnosti odkazuje v nariadeniach, a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské štáty vo výročných pracovných programoch na rok 2017.

Odporúčanie 5

Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie. Komisia vypracuje posúdenie vplyvu v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách a programom zameraným na lepšiu právnu reguláciu, pokiaľ ide o návrhy nových iniciatív. V tomto posúdení vplyvu sa preskúma, či by malo financovanie pokračovať a ak áno, aj najvhodnejšie mechanizmy financovania. Ak by sa v tomto posúdení dospelo k záveru, že je potrebné ďalej pokračovať vo financovaní v nasledujúcom VFR po roku 2020, Komisia zohľadní odporúčanie Dvora audítorov a zabezpečí, aby mechanizmus financovania zahŕňal podnety na pokračovanie vo vyraďovaní z prevádzky vrátane ich časového obmedzenia a založenia na primeraných mierach spolufinancovania členskými štátmi.

Odporúčanie 6

Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.

Komisia práve pracuje na identifikácii nákladov, ktoré nesúvisia s vyraďovaním z prevádzky. Tento proces bude dokončený v hodnotení v polovici trvania a v roku 2018 budú navrhnuté možné opatrenia na postupné vyradenie takýchto nákladov.

Komisia sa však domnieva, že niektoré základné funkcie, ako je bezpečnosť, by nemali byť vylúčené z financovania EÚ.

Odporúčanie 7

Komisia prijíma toto odporúčanie a poznamenáva, že už boli prijaté opatrenia. V súčasnosti prebieha posúdenie, ktoré bude ukončené do októbra 2016.

Odporúčanie 8

Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia si uvedomuje význam uvedeného aspektu.

Týmto odporúčaním sa začala zaoberať prostredníctvom vykonávania smernice o odpadoch. Komisia v súčasnosti skúma vnútroštátne programy predkladané v rámci smernice o odpadoch a naplánovala rad štúdií s cieľom zhromaždiť informácie a ďalej sa zapájať do validácie.

Úvod

20

Oblasť jadrovej energie EÚ prešla za posledné desaťročie výraznými zmenami prijatím významného právneho predpisu na európskej úrovni o jadrovej bezpečnosti, nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoreným palivom a ochrane pred radiáciou. Komisia okrem toho prijala v roku 2016 novú aktualizáciu informatívneho jadrového programu Spoločenstva (PINC), ktorý po prvýkrát zahŕňa potreby financovania týkajúce sa vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky a nakladania s rádioaktívnym odpadom a vyhoreným palivom vrátane financovania dlhodobých riešení, ako je vybudovanie hlbokých geologických úložísk.

V smernici o rádioaktívnom odpade (smernica Rady 2011/70/Euratom) sa stanovuje rámec Spoločenstva na zabezpečenie zodpovedného a bezpečného nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií. Táto smernica zachádza ďalej než spoločný dohovor tým, že členské štáty musia disponovať vnútroštátnym programom na vykonávanie politiky nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom.

Komisia sa prostredníctvom programu PINC a smernice o odpadoch snaží po prvýkrát zostaviť ucelený obraz o konečných nákladoch spojených s vyraďovaním z prevádzky a nakladaním s odpadom, ako aj o tom, ako členské štáty zabezpečujú ich financovanie v súlade so zásadou znečisťovateľ platí.

Pripomienky

Spoločná odpoveď Komisie na body 38 – 40

Komisia sa zhodne s členskými štátmi domnieva, že nie je možné hospodárne opätovne uviesť do prevádzky žiadne zariadenie, na ktoré sa vzťahuje program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení.

40 prvá zarážka

Aj keď Komisia uznáva, že očakávaný výstup súvisiaci s licenciami nebol v prípade jadrovej elektrárne Ignalina splnený vzhľadom na prítomnosť vyhoreného paliva v zariadení, takisto poznamenáva, že demontáž turbínových hál v podniku INPP účinne zabezpečuje nezvratnosť procesu.

40 druhá zarážka

Pokiaľ ide o jadrovú elektráreň Kozloduj (BG), Komisia poznamenáva, že ďalšie povolenia, ktoré ešte môžu byť potrebné, sa týkajú prác, ktoré budú potrebné v čase, keď bude proces vyraďovania nezvratný.

40 tretia zarážka

Pokiaľ ide o jadrovú elektráreň Bohunice (SK), súčasný stav je v súlade s plánom vyraďovania z prevádzky a plánovaným dátumom ukončenia v roku 2025.

Spoločná odpoveď Komisie na body 41 – 42

Zatiaľ čo Komisia uznáva, že hlavné výzvy ešte prichádzajú, takisto konštatuje, že súčasný stav, ktorý je znázornený v tabuľke 3, je v súlade s plánmi vyraďovania a plánovanými dátumami ukončenia pre všetky tri členské štáty. Kľúčové činnosti demontáže v budove reaktora sú možné až na konci procesu vyradenia z prevádzky.

Spoločná odpoveď Komisie na body 43 – 46

Výbor pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení pokrýva proces vyraďovania a infraštruktúru nakladania s odpadmi vrátane bezpečného dlhodobého skladovania odpadov a uloženia nízkoaktívneho odpadu. Nízkoaktívny odpad sa zvyčajne skladá z viac ako 90 % objemu odpadu a k dispozícii sú vyspelé riešenia pre uloženie odpadu. Uloženie vyhoreného paliva a vysokoaktívneho odpadu je súčasťou zodpovednosti členských štátov podľa smernice o rádioaktívnom odpade a zahŕňa všetok takýto odpad vyprodukovaný v členskom štáte.

48

Podľa smernice 2011/70/Euratom každý členský štát zabezpečuje vykonávanie svojho vnútroštátneho programu pre nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vzťahuje na všetky druhy vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu v rámci jeho jurisdikcie a všetky fázy nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom od jeho vzniku po jeho uloženie.

Komisia po prvýkrát zostavuje ucelený obraz o plánoch členských štátov, ktoré sa týkajú uloženia odpadu a súvisiacich nákladov.

Spoločná odpoveď Komisie na body 49 – 52

Komisia preskúma hospodársky, právny a sociálny vplyv spoločných úložísk vzhľadom na skutočnosť, že spoločné využívanie zariadení na nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zariadení na uloženie odpadu môže byť potenciálne prínosnou, bezpečnou a nákladovo efektívnou možnosťou.

53

Členské štáty prvýkrát oznámia Komisii obsah svojich vnútroštátnych programov najneskôr do augusta 2015. Komisia môže do šiestich mesiacov odo dňa oznámenia požiadať o vyjasnenie a/alebo môže vyjadriť svoje stanovisko k tomu, či je obsah vnútroštátnych programov v súlade so smernicou. Členské štáty poskytnú Komisii požadované vysvetlenie a/alebo ju informujú o akejkoľvek revízii vnútroštátnych programov do 6 mesiacov od žiadosti Komisie.

Členské štáty takisto predložia Komisii správu o vykonávaní tejto smernice po prvýkrát do augusta 2015 a následne každé 3 roky.

Komisia na základe správ členských štátov predloží Európskemu parlamentu a Rade:

a)správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní tejto smernice a

b)inventár rádioaktívneho odpadu a vyhoreného paliva, ktoré sa nachádza na území Spoločenstva, a prognózy týkajúce sa budúceho vývoja.

Tento úkon je prvý svojho druhu a Komisia má v úmysle vziať si ponaučenie z tohto procesu s cieľom pokúsiť sa zlepšiť a harmonizovať podávanie správ do budúcnosti. V prípade tohto konkrétneho úkonu musela Komisia zohľadniť vnútroštátne programy všetkých 28 členských štátov, ako aj vnútroštátne správy. Vzhľadom na túto skutočnosť a s cieľom získať úplný obraz Komisia vzala vo svojom harmonograme do úvahy proces posúdenia vnútroštátnych programov, aby mohla podať správu Parlamentu a Rade. Táto správa je naplánovaná na štvrtý štvrťrok 2016.

Spoločná odpoveď Komisie na body 60 – 68

Komisia uznáva, že množstvo projektov zameraných na vyradenie z prevádzky sa oneskorilo, najmä v predchádzajúcom VFR. Komisia zaviedla na obdobie 2014 – 2020 zvýšené požiadavky na plánovanie, monitorovanie a podávanie správ a dôsledne monitoruje realizáciu projektov prostredníctvom preskúmania od stola a na mieste.

Je potrebné poznamenať, že oneskorenie v Bulharsku a na Slovensku v súčasnosti nemá vplyv na dátum dokončenia.

69

Komisia sa domnieva, že je mimoriadne dôležité, aby prevádzkovatelia jadrových zariadení/držitelia licencií na vyradenie z prevádzky budovali know-how a kompetencie najmä v oblasti riadenia projektov. Využívanie externých odborníkov je v niektorých špecializovaných oblastiach prínosom.

Spoločná odpoveď Komisie na body 73 – 74

Počas posledného desaťročia sa značne rozvinuli vyhliadky z hľadiska vyradenia z prevádzky. Komisia prispela k zlepšeniu odhadu nákladov na programy vyraďovania z prevádzky a v roku 2012 sa spolu s OECD/Agentúrou pre jadrovú energiu (NEA) zúčastnila na vypracovaní medzinárodnej štruktúry pre vyradenie nákladných jadrových zariadení z prevádzky. Ešte je potrebný ďalší rozvoj odhadov nákladov na vyradenie z prevádzky; tento aspekt vzbudzuje na celom svete veľký záujem, keďže OECD/Agentúra pre jadrovú energiu (NEA) a Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (IAEA) sa stále aktívne podieľajú na riešení odhadu nákladov a neistôt. Komisia plne podporuje tieto činnosti.

Komisia konštatuje, že hlavné náklady sa od roku 2011 zvýšili, ako je to znázornené aj na obrázku 16. Zmena pokroku odráža zlepšenia dosiahnuté v rámci riadenia programu, ktoré vyplývajú z predchádzajúceho auditu, najmä v programoch Bulharska a Slovenska.

75

Na obdobie 2014 – 2020 sa neočakáva rozdiel vo financovaní, aj keď Komisia zvýšila monitorovanie a kontrolu programov. Komisia začala aj dôkladné posudzovanie komplexnosti plánov financovania, ktorého dokončenie sa očakáva koncom októbra 2016.

Komisia okrem toho použila model QUEST na makroekonomickú analýzu politiky a výskum (ktorý Komisia používa na stanovovanie svojich prognóz) s cieľom realizovať rôzne scenáre pre programy po roku 2020. Hlavným výsledkom bolo, že aj v najhoršom prípade môžu členské štáty financovať programy vyraďovania z prevádzky so zanedbateľným alebo malým vplyvom na svoje makroekonomické parametre.

Komisia pri posudzovaní finančného rámca po roku 2020 vykoná v súvislosti s návrhmi nových iniciatív posúdenie vplyvu v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách a programom lepšej regulácie, pričom sa v súčasnosti nezaviaže poskytnúť finančné prostriedky po roku 2020. V tomto posúdení vplyvu sa preskúma, či by malo financovanie pokračovať, a ak áno, aj najvhodnejšie mechanizmy financovania. Pozri odpoveď Komisie na odporúčanie 5.

77

Komisia okrem toho posilnila plánovanie v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 a ako predpoklad zaviedla predloženie plánov vyraďovania z prevádzky a financovania. Úplnosť a komplexnosť týchto plánov v súčasnosti posudzuje nezávislý externý odborník.

80

Komisia požiadala o dôkladnú analýzu počtu zamestnancov jadrovej elektrárne Ignalina so zreteľom na potrebu neohroziť bezpečnosť tejto lokality vzhľadom na prítomnosť vyhoreného paliva v reaktore a relatívne väčšie nebezpečenstvo, ktoré v súčasnosti pretrváva.

82

Komisia si je vedomá rizika, že nedostatočné stimuly na udržiavanie počtu zamestnancov na nevyhnutne potrebnej úrovni môže viesť k zvýšeniu nákladov. Niekoľko rokov sa prijímajú rôzne opatrenia na zmiernenie tohto rizika vrátane systematického posúdenia výhod s cieľom externalizovať činnosti a ročný kvantitatívny plán zamestnancov založený na plánovaných činnostiach. Prebiehajú diskusie o praktických spôsoboch ďalšieho využitia schém spolufinancovania na zjednotenie záujmov miestnych zainteresovaných strán so záujmami Komisie.

84

Komisia poznamenáva, že rozdiely vo financovaní sa v prípade Bulharska aj Slovenska odstraňujú. Posúdenia Komisie vychádzajú z plánu vyraďovania z prevádzky a z dostupných zdrojov. Tie budú znovu posúdené na základe výsledkov hodnotenia v polovici trvania.

85

Komisia si je vedomá toho, že v súvislosti s odhadom nákladov na vyradenie z prevádzky je potrebné vykonať ďalšie činnosti. Túto skutočnosť uznávajú aj ostatné medzinárodné organizácie, ako sú OECD/Agentúra pre jadrovú energiu (NEA) a Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (IAEA). Komisia podrobne sleduje vývoj v tejto oblasti a má k dispozícii skupinu odborníkov na financovanie vyraďovania z prevádzky, prostredníctvom ktorej zameria svoje úsilie na túto oblasť.

Pokiaľ ide o predmetné programy, Komisia používa konzervatívnejší a obozretnejší prístup než členské štáty. V prípade Bulharska a Slovenska sa však v otázke medzier vo financovaní spozoroval všeobecný klesajúci trend.

Pozri aj odpovede Komisie na body 75 a odporúčanie 5.

87

Útvar pre vnútorný audit Komisie už určil tieto nedostatky v systéme riadenia a kontroly. V dôsledku toho bol od roku 2015 zavedený akčný plán, ktorý sa v súčasnosti realizuje. Kľúčové opatrenia, ktoré sa zaoberajú aspektom, na ktorý poukázal Dvor audítorov, budú ukončené koncom októbra 2016 a ďalší súbor schválených opatrení sa má realizovať koncom tohto roka.

Spoločná odpoveď na body 89 – 90

Vzhľadom na to, že tieto zariadenia boli predčasne zatvorené na základe politického rozhodnutia, je logické, že tieto fondy nemôžu pokryť všetky náklady na vyradenie z prevádzky. Jedným zo stimulov pre finančnú podporu EÚ bolo zmierniť výslednú finančnú záťaž pre dané členské štáty.

91

Právny základ nestanovuje žiadnu úroveň vnútroštátneho spolufinancovania. Odkazuje iba na potrebu pokračovať v zavedenej praxi spolufinancovania. Aj keď sa spolufinancovanie nepodarilo vo všeobecnosti dosiahnuť na úrovni jednotlivých projektov, bude k dispozícii na úrovni celého programu.

Celkový príspevok Litvy, Bulharska a Slovenska k svojim programom vyraďovania z prevádzky predstavuje sumu vo výške 1,09 miliardy EUR.

92

Komisia považuje cieľ posilnenia vnútroštátneho financovania za dôležitý. Komisia však v tejto fáze nie je v pozícii prijať pevný záväzok na základe odporúčania Dvora audítorov zvýšiť spolufinancovanie zo strany členských štátov do konca roka 2016. Prípadné možnosti budú preskúmané počas hodnotenia programu v polovici trvania, ktoré sa má vykonať v roku 2017.

93

Plány vyraďovania z prevádzky a súvisiace odhady nákladov schválené v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 sú základom pre plánovanie vo všetkých troch členských štátoch. Uloženie vyhoreného paliva a vysokoaktívneho odpadu je súčasťou zodpovednosti členských štátov podľa smernice o rádioaktívnom odpade a z tohto dôvodu nebolo zahrnuté do programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení.

94

V smernici 2011/70/Euratom sa uvádza, že náklady na nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom znášajú tí, ktorí tieto materiály vyprodukovali [článok 4 ods. 3 písm. e)], že jasné pridelenie zodpovednosti orgánom podieľajúcim sa na jednotlivých krokoch nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom [článok 5 ods. 1 písm. f)]; a že členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby boli pre prípad potreby dostupné primerané finančné zdroje (…) najmä pre nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, s náležitým zohľadnením zodpovednosti pôvodcov vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu (článok 9).

95

Vykonávanie smernice o odpadoch členskými štátmi je pre Komisiu prioritou. V súčasnosti prebieha preskúmanie vnútroštátnych programov členských štátov, ktoré sa bude zaoberať všetkými týmito otázkami.

96

Plány vyraďovania z prevádzky zahŕňajú náklady na nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ako sa to vyžaduje v predpisoch programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení. Nezahŕňajú náklady na projekty ukladania, ktoré sa začnú v dlhodobom horizonte. Zahŕňajú však náklady na zariadenia na skladovanie odpadu potrebné na odstránenie tohto nedostatku.

Závery a odporúčania

107

Od auditu v roku 2011 Komisia zaviedla množstvo významných zlepšení v oblasti plánovania a riadenia projektov. Právny základ na obdobie 2014 – 2020 zaviedol konkrétne ciele merané podľa kľúčových ukazovateľov výkonnosti a nového rámca na monitorovanie a podávanie správ.

Komisia sa domnieva, že v dôsledku toho finančná podpora EÚ účinne zmiernila hospodárske dôsledky predčasného zatvorenia a proces vyraďovania z prevádzky úspešne napreduje. Poznamenáva však, že vyraďovanie z prevádzky je zložitý a zdĺhavý proces, ktorý bude trvať dlhšie než na sedem rokov stanovený VFR – vo väčšine prípadov dlhšie než dve desaťročia.

Aktualizované plány vyraďovania z prevádzky a súvisiace odhady nákladov schválené v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 sú základom pre plánovanie vo všetkých troch členských štátoch. Komisia v rámci týchto dohôd dôkladne monitoruje pokrok smerujúci ku konečnému stavu vyradenia z prevádzky pri zachovaní najvyššej úrovne bezpečnosti.

Spoločná odpoveď Komisie na body 108 – 111

Komisia aktívne monitoruje vykonávanie v záujme dosiahnutia cieľov stanovených v nariadeniach Rady a každoročne predkladá správu Parlamentu a Rade.

Vyraďovanie z prevádzky vo všeobecnosti tvoria dve hlavné fázy: i) po uzavretí (t. j. ešte na základe prevádzkovej licencie z dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva) a ii) vyradenie z prevádzky/demontáž.

Slovensko a Bulharsko sa nachádzajú v druhej fáze, zatiaľ čo Litva sa z dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva v jednom z reaktorov ešte nachádza vo fáze po uzavretí.

Komisia sa zhodne s členskými štátmi domnieva, že nie je možné hospodárne opätovne uviesť do prevádzky žiadne zariadenie, na ktoré sa vzťahuje program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení. Uznáva, že stojíme pred závažnými technickými výzvami týkajúcimi sa demontáže reaktorov, ktoré sú pozorované v iných porovnateľných činnostiach vyraďovania z prevádzky.

Odporúčanie 1 – Zabezpečiť pokrok pri vyraďovaní z prevádzky

Komisia konštatuje, že odporúčania 1 písm. a) a 1 písm. b) sú určené členským štátom.

Komisia prijíma odporúčanie 1 písm. c), pokiaľ sa jej týka. Podporuje myšlienku vylepšenej výmeny osvedčených postupov a technických znalostí, a v tejto súvislosti podporí všetky tri štáty.

a)Komisia v rámci súčasného VFR uprednostnila stanovenie celkového rámca pre plánovanie, riadenie a monitorovanie projektov pre členské štáty, aby mohli v rámci neho pracovať. Komisia okrem toho zaviedla systém riadenia získanej hodnoty (EVM) na objektívne meranie výkonnosti projektu a pokroku. Úplný vplyv týchto zmien sa očakáva v nasledujúcich rokoch.

b)Komisia sa domnieva, že je mimoriadne dôležité, aby prevádzkovatelia jadrových zariadení/držitelia licencií na vyradenie z prevádzky budovali know-how a kompetencie najmä v oblasti riadenia projektov a určili oblasti, v ktorých outsourcing služieb poskytuje pridanú hodnotu. Využívanie externých odborníkov je v niektorých špecializovaných oblastiach prínosom.

c)Komisia sa snaží podporovať otvorené a transparentné prostredie, uľahčovať výmenu osvedčených postupov a znalostí, podporovať procesy štandardizácie, okrem iného s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a bezpečnosť.

Komisia v záujme podpory tohto cieľa v roku 2015 opätovne aktivovala skupinu odborníkov na financovanie vyraďovania z prevádzky pozostávajúcu z národných expertov, ktorá zabezpečuje aktuálne poznatky o nákladoch na vyradenie z prevádzky a riadení financovania.

Komisia okrem toho využije svoju účasť na medzinárodných fórach a pracovné skupiny na výmenu skúseností získaných prostredníctvom riadenia programov vyraďovania z prevádzky. Bude sa zaoberať najmä činnosťami v spolupráci s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu a OECD/Agentúrou pre jadrovú energiu.

112

Pokiaľ ide o správu o plánoch členských štátov, pozri odpoveď Komisie na bod 53.

Komisia v súčasnosti posudzuje vnútroštátne programy všetkých 28 členských štátov. Tento úkon je prvý svojho druhu a Komisia má v úmysle vziať si ponaučenie z tohto procesu s cieľom pokúsiť sa zlepšiť a harmonizovať podávanie správ do budúcnosti. V prípade tohto konkrétneho úkonu musela Komisia zohľadniť vnútroštátne programy všetkých 28 členských štátov, ako aj vnútroštátne správy. Vzhľadom na túto skutočnosť a s cieľom získať úplný obraz Komisia vzala vo svojom harmonograme do úvahy proces posúdenia vnútroštátnych programov, aby mohla podať správu Parlamentu a Rade. Táto správa je naplánovaná na štvrtý štvrťrok 2016.

Odporúčanie 2 – Riešenia pre konečné uloženie vyhoreného jadrového paliva

a)Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia prikladá veľký význam bezpečnému a zodpovednému nakladaniu s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií. Komisia v tejto súvislosti stanoví smerovanie v stanoviskách, ktoré vydá v priebehu rokov 2016/2017 o vnútroštátnych programoch podľa smernice 2011/70. Tým sa spustí diskusia o možnostiach uloženia odpadu vrátane možnosti regionálnych a iných európskych riešení, ktorá sa bude konať v roku 2017. Na základe toho bude Komisia v lepšej pozícii, aby mohla do roku 2018 sformulovať možnosti politiky a plán.

b)Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom. Takisto poznamenáva, že sa už rieši prostredníctvom posúdenia vnútroštátnych programov a stanoviska, ktoré Komisia adresuje členským štátom. Komisia plánuje dať vypracovať v roku 2017 štúdiu s cieľom posúdiť odhady nákladov členských štátov na nakladanie s odpadom.

113

Plány vyraďovania z prevádzky schválené v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 sú základom pre plánovanie v troch členských štátoch. Náklady na konečné uloženie vyhoreného paliva a vysokoaktívneho odpadu sa v rámci programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení nepovažujú za oprávnené a nie sú súčasťou základného variantu. Uloženie vyhoreného paliva a vysoko rádioaktívneho odpadu je súčasťou zodpovednosti členských štátov podľa smernice o rádioaktívnom odpade. Program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení by mal zabezpečiť komplementárnosť a konzistentnosť príslušnej intervencie Únie s cieľom dodržiavať zásadu proporcionality.

114

Komisia zdôrazňuje, že podľa VRF na obdobie 2014 – 2020 nie je nedostatok finančných prostriedkov na schválené ciele.

Odporúčanie 3 – Dodržiavanie zásady znečisťovateľ platí zvýšením vnútroštátneho spolufinancovania na obdobie 2014 – 2020 a po ňom

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

Komisia podporí opatrenia, ktoré odporúčal Dvor audítorov, prostredníctvom svojho úsilia o zavedenie riadne vymedzenej úrovne spolufinancovania, čím sa podporí zásada znečisťovateľ platí. V tejto súvislosti povedie s členskými štátmi diskusiu a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské štáty v ročných pracovných programoch na rok 2017.

Odporúčanie 4 – Zvýšenie vnútroštátneho spolufinancovania vo finančnom období 2014 – 2020

Komisia prijíma toto odporúčanie.

Komisia uznáva, že spolufinancovanie prispieva k efektívnemu a účinnému vykonávaniu programov a zvyšuje zodpovednosť členského štátu. Súčasný právny základ však nestanovuje konkrétnu úroveň takéhoto spolufinancovania. Komisia preto ako prvé podnikne kroky na objasnenie významu „riadne podložených výnimočných podmienok“, na ktoré sa v súčasnosti odkazuje v nariadeniach, a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské štáty vo výročných pracovných programoch na rok 2017.

Odporúčanie 5 – Pozastaviť špecializované programy financovania vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku po roku 2020

Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie. Komisia vypracuje posúdenie vplyvu v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách a programom zameraným na lepšiu právnu reguláciu, pokiaľ ide o návrhy nových iniciatív. V tomto posúdení vplyvu sa preskúma, či by malo financovanie pokračovať, a ak áno, aj najvhodnejšie mechanizmy financovania. Ak by sa v tomto posúdení dospelo k záveru, že je potrebné ďalej pokračovať vo financovaní v nasledujúcom VFR po roku 2020, Komisia zohľadní odporúčanie Dvora audítorov a zabezpečí, aby mechanizmus financovania zahŕňal podnety na pokračovanie vo vyraďovaní z prevádzky vrátane ich časového obmedzenia a založenia na primeraných mierach spolufinancovania členskými štátmi.

118

Komisia požiadala zamestnancov jadrovej elektrárne Ignalina o dôkladnú analýzu so zreteľom na potrebu neohroziť bezpečnosť tejto lokality vzhľadom na prítomnosť zvyšného vyhoreného paliva v budovách reaktora, súvisiace nebezpečenstvo a výslednú potrebu zachovania základných bezpečnostných funkcií.

Odporúčanie 6 – Financovanie EÚ len na náklady na vyraďovanie z prevádzky

Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.

Komisia práve pracuje na identifikácii nákladov, ktoré nesúvisia s vyraďovaním z prevádzky. Tento proces bude dokončený v hodnotení v polovici trvania a v roku 2018 budú navrhnuté možné opatrenia na postupné vyradenie takýchto nákladov.

Komisia sa však domnieva, že niektoré základné funkcie, ako je bezpečnosť, by nemali byť vylúčené z financovania EÚ.

Odporúčanie 7 – Zlepšenie dohľadu Komisie

Komisia prijíma toto odporúčanie a prijala opatrenia. Posúdenie predbežných podmienok bude ukončené do októbra 2016.

Odporúčanie 8 – Spôsob účtovania

Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia si uvedomuje význam uvedeného aspektu.

Týmto odporúčaním sa začala zaoberať prostredníctvom vykonávania smernice o odpadoch. Komisia v súčasnosti skúma vnútroštátne programy predkladané v rámci smernice o odpadoch a naplánovala rad štúdií s cieľom zhromaždiť informácie a ďalej sa zapájať do validácie.

QJ-AB-16-020-SK-E    ISSN 1977-5776

Vyraďovanie ôsmich sovietskych jadrových reaktorov z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku bolo podmienkou pre pristúpenie týchto krajín do EÚ. Zistili sme, že programy financované EÚ zriadené tak, aby umožnili splnenie tejto požiadavky, nevytvorili správne podnety na včasné a nákladovo efektívne vyraďovanie z prevádzky. Hoci došlo k určitému pokroku, kľúčové projekty infraštruktúry zaznamenali oneskorenia a krajiny stále čelia závažným výzvam týkajúcim sa prác v kontrolovaných pásmach. Podpora EÚ by do roku 2020 mala dosiahnuť 3,8 mld. EUR. Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky budú spolu aspoň 5,7 mld. EUR. Ak sa započítajú náklady na konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu, táto celková suma by sa mohla zdvojnásobiť.