EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Lucemburk

LUCEMBURSKO

Tel.: +352 4398-1

Dotazy: eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx

Internetová stránka: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu. Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5837-3 | ISSN 1831-0788 | doi:10.2865/34802 | QJ-AB-16-024-CS-C
PDF | ISBN 978-92-872-5843-4 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/703309 | QJ-AB-16-024-CS-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5861-8 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/984032 | QJ-AB-16-024-CS-E

© Evropská unie, 2016

Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Činnost | Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu | 12.11.2014
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) | 16.6.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách | 7.9.2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích | 27.9.2016

CS | 2016 | č. 24

Zvláštní zpráva

Je potřeba většího úsilí
ke zvyšování povědomí
o pravidlech státní
podpory v politice
soudržnosti a k zajištění
jejich dodržování

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)

Auditní tým

Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témat z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.

Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na investice v oblasti soudržnosti, růstu a začleňování. Audit vedl člen odpovídající za tuto zprávu Oskar Herics a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Margit Spindeleggerová, vyšší manažer Niels Brokopp, vedoucí úkolu Gert Rammeloo a Angelika Zychová, tajemnice kabinetu Ildikó Preissová a auditoři Dana Moraruová, Maria Ploumakiová a Laura Zanariniová.

Zleva doprava: A. Zychová, I. Preissová, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindeleggerová, O. Herics.

Obsah

Zkratky

Glosář

Shrnutí

Úvod

Co je státní podpora a jaký je její finanční význam v EU?

Postupy pro poskytování státní podpory

Členské státy musí poskytnutí státní podpory oznamovat Komisi

Výjimky z oznamovací povinnosti

Hlavní subjekty zapojené do řízení operačních fondů v rámci politiky soudržnosti

Audity státní podpory provedené Evropským účetním dvorem a nejvyššími kontrolními institucemi členských států

Rozsah a koncepce auditu

Připomínky

Komise neprovádí kompletní analýzu chyb v oblasti státní podpory a členské státy se na státní podporu dostatečně nezaměřují

Významný počet chyb v oblasti státní podpory v Evropském fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, v mnohem menší míře pak v Evropském sociálním fondu

Monitorování ze strany Komise bylo oslabeno z důvodu chybějící ucelené analýzy a nedostatečné interní koordinace

Nedostatečný důraz auditních orgánů členských států na soulad s pravidly státní podpory

Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných právních předpisů v oblasti státní podpory a k podpoře správní kapacity členských států.

Rozšířené obecné nařízení o blokových výjimkách přenáší odpovědnost z Komise na členské státy

Nově zavedené předběžné podmínky a postup pro velké projekty mohou zlepšit dodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti

Společný akční plán pro státní podporu zavedený Komisí má za cíl posílit správní kapacitu členských států a vyžaduje nepřetržitou pozornost

Závěry a doporučení

Příloha I | — | Výdaje na státní podporu podle členských států, 2010–2014, v milionech EUR
Příloha II | — | Výsledky monitorování provedeného Generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž, 2006–2014
Příloha III | — | Velké projekty schválené Generálním ředitelstvím pro regionální a městskou politiku v programovém období 2007–2013
Příloha IV | — | Právní rámec v oblasti státní podpory

Odpovědi Komise

Zkratky

COCOF: Výbor pro koordinaci fondů

EFRR: Evropský fond pro regionální rozvoj

ESF: Evropský sociální fond

ESHS-EP: Evropská síť pro hospodářskou soutěž – elektronický přenos

ESIF: Evropské strukturální a investiční fondy

FS: Fond soudržnosti

GBER: Obecné nařízení o blokových výjimkách

GŘ: Generální ředitelství

GŘ COMP: Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

GŘ EMPL: Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování

GŘ REGIO: Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku

HDP: Hrubý domácí produkt

IKT: Informační a komunikační technologie

IMS: Systém pro řízení nesrovnalostí

IT: Informační technologie

JASPERS: Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech

MAPAR: Řízení auditních postupů, činností a zdrojů

MSP: Malé a střední podniky

V&V: Výzkum a vývoj

V&V&I: Výzkum, vývoj a inovace

VKZ: Výroční kontrolní zpráva

Glosář

Auditní orgán poskytuje Komisi jistotu ohledně účinného fungování řídicích systémů a vnitřních kontrol operačního programu (a v důsledku toho ohledně legality a správnosti certifikovaných výdajů). Auditní orgány jsou zpravidla odbory úřadů vlády, útvary při ministerstvech financí (nebo útvary vnitřní kontroly v gesci ministerstva), útvary jiných ministerstev nebo útvary nejvyšších kontrolních institucí. Tyto orgány musí být provozně nezávislé na útvarech odpovědných za řízení fondů. Auditní orgán podává zprávu o zjištěních svých auditů systémů a auditů operací řídicím a certifikačním orgánům dotčeného operačního programu. Zprávy o auditech systémů a výroční kontrolní zpráva se předávají rovněž Komisi. Jestliže má auditní orgán za to, že řídicí orgán nepřijal náležité nápravné opatření, musí na danou věc Komisi upozornit.

Certifikační orgány provádějí primární kontroly u výdajů vykázaných řídicími orgány a osvědčují legalitu a správnost daného výdaje. Obvykle jsou součástí ministerstva financí nebo útvarů vnitřní kontroly v gesci ministerstva.

Dohody o partnerství jsou dohody, které uzavřela Evropská komise s jednotlivými členskými státy na programové období 2014–2020. Vymezují plány vnitrostátních orgánů na využití finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů a určují strategické cíle a investiční priority každého členského státu, přičemž tyto cíle a priority propojují s celkovými cíli strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Mimo jiné také zahrnují podrobné informace o případných předběžných podmínkách a rámcích řízení výkonnosti. Jsou připravovány členskými státy po projednání s Komisí a Komisí musí být přijaty.

Evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy nebo ESIF) tvoří pět samostatných fondů, jejichž cílem je snižovat regionální nerovnováhu v celé Unii a jejichž rámce pro politiku jsou stanoveny na sedmileté rozpočtové období víceletého finančního rámce. K těmto fondům patří: Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).

Evropský fond pro regionální rozvoj má za cíl posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii odstraňováním zásadních regionálních rozdílů prostřednictvím finanční podpory určené na vytváření infrastruktury a pomocí produktivních investic do tvorby pracovních míst, především pro podniky.

Cílem Evropského sociálního fondu je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii zlepšováním situace v oblasti zaměstnanosti a pracovních příležitostí, zejména opatřeními v oblasti odborné přípravy, podporou vyšší míry zaměstnanosti a vytvářením většího počtu lepších pracovních míst.

Účelem finančních oprav je chránit rozpočet Evropské unie před zátěží v podobě chybných nebo neoprávněných výdajů. U výdajů, které spadají do režimu sdíleného řízení, je vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků odpovědností členských států. Finanční opravy lze provádět vynětím neoprávněných výdajů z výkazů výdajů členských států nebo vymáháním od příjemců. Finanční opravy může ukládat i Komise.

Fond soudržnosti je zaměřen na zlepšování hospodářské a sociální soudržnosti v Evropské unii financováním projektů v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % průměru EU.

Nejvyšší kontrolní instituce jsou vnitrostátní subjekty odpovědné za kontrolu příjmů a výdajů státní správy.

Odborná skupina pro evropské strukturální a investiční fondy (EGESIF) byla vytvořena v rámci Komise, aby jí poskytovala poradenství v otázkách souvisejících s realizací programů přijatých a prováděných v souladu s nařízeními o evropských strukturálních a investičních fondech. Je jednou ze dvou skupin, které nahradily Výbor pro koordinaci fondů (druhou skupinou je Výbor pro koordinaci evropských strukturálních a investičních fondů (COESIF)).

Operační program stanoví priority a specifické cíle členského státu a způsob použití finančních prostředků během daného období, obvykle sedmi let, k financování projektů. Tyto projekty musí přispívat k dosahování jednoho nebo více z určitého počtu cílů specifikovaných na úrovni prioritní osy daného operačního programu. Pro každý z fondů v oblasti politiky soudržnosti, tedy pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti, musí existovat programy. Operační programy připravují členské státy, a nežli je možné provést jakékoli platby z rozpočtu EU, musí je schválit Komise. Programy lze během jimi pokrytého období měnit pouze se souhlasem obou stran.

Podnik je každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na svůj právní status nebo způsob financování.

Politika soudržnosti je jednou z největších oblastí politiky, jež získává prostředky z rozpočtu EU. Jejím cílem je zmenšit rozdíly ve stupni rozvoje různých regionů, restrukturalizovat upadající průmyslové oblasti, diverzifikovat venkovské oblasti a podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. Je financována z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti.

Posouzení slučitelnosti znamená vyvážit negativní účinky opatření podpory na obchod a hospodářskou soutěž na vnitřním trhu s jeho pozitivními účinky v podobě přínosu k naplňování přesně vymezených cílů společného zájmu. Při vyvažování těchto účinků se přihlíží k dopadům podpory na sociální pomoc EU. Posouzení slučitelnosti spadá do výlučné pravomoci Komise.

Programové období: víceletý finanční rámec pro plánování a provádění výdajů v oblasti politiky soudržnosti.

Řídicí orgán je národní, regionální nebo místní veřejný orgán nebo jakýkoliv jiný veřejný či soukromý subjekt určený členským státem k řízení operačního programu. K jeho úkolům patří výběr projektů, které mají být financovány, sledování toho, jak jsou projekty prováděny, a podávání zpráv Komisi o finančních aspektech a dosažených výsledcích.

Služby obecného hospodářského zájmu jsou hospodářské činnosti, o nichž se orgány veřejné moci domnívají, že jsou obzvláště důležité pro občany, a které by bez veřejného zásahu nebyly poskytovány (nebo by byly poskytovány za odlišných podmínek). Příkladem jsou dopravní sítě, poštovní služby a sociální služby.

Velké projekty jsou projekty, které jsou z finančního hlediska tak významné, že aby členský stát zajistil spolufinancování ze strany EU prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti, je nezbytné, aby Komise přijala zvláštní rozhodnutí. Celková výše jejich nákladů překračuje 50 milionů EUR a zpravidla se jedná o rozsáhlé projekty infrastruktury v oblasti dopravy, životního prostředí a dalších odvětvích, jako je kultura, vzdělávání, energetika nebo IKT.

Výbor pro koordinaci fondů (COCOF) je výbor zástupců členských států zřízený podle článku 103 nařízení (ES) č. 1083/2006, který poskytuje Komisi poradenství v oblasti plnění EFRR, ESF a FS. Pokyny výboru slouží jako doporučení s praktickými příklady a informacemi a nejsou právně závazné či jakkoliv omezující.

Výroční kontrolní zprávy (VKZ) jsou zprávy, které každý rok překládají auditní orgány a jež uvádějí zjištění veškerých auditů provedených v souvislosti s jedním konkrétním operačním programem či několika operačními programy. VKZ jsou hlavními dokumenty, s jejichž pomocí auditní orgány poskytují jistotu o řídicích a kontrolních systémech dotčeného operačního programu (dotčených operačních programů), jakož i o legalitě a správnosti spolufinancovaných projektů.

Shrnutí

I

Státní podpora je každá pomoc poskytnutá členským státem, jež narušuje nebo by mohla narušit hospodářskou soutěž zvýhodněním určitých podniků, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy. S ohledem na zajištění řádného fungování vnitřního trhu je státní podpora v zásadě zakázána. S vnitřním trhem však může být slučitelná podpora určitého rozsahu, v určitých odvětvích, zeměpisných oblastech nebo za zvláštních okolností. V období 2010–2014 členské státy poskytovaly každý rok státní podporu v průměrné výši 76,6 miliardy EUR, přičemž do této částky není započtena podpora pro finanční sektor, pro železniční odvětví a pro veřejné služby, jako jsou poštovní služby. Tato částka odpovídá více než 0,5 % HDP členských států EU.

II

Jednou z hlavních oblastí výdajů z rozpočtu EU je politika soudržnosti. Celkový rozpočet pro Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti (FS) a Evropský sociální fond (ESF) v programovém období 2014–2020 činí 352 miliard EUR, přičemž v programovém období 2007–2013 dosahoval 347 miliard EUR. Podle odhadů Komise představovaly výdaje z EFRR/FS a ESF více než čtvrtinu státní podpory poskytnuté v EU v období 2007–2013.

III

V rámci tohoto auditu jsme posuzovali míru nedodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti v programovém období 2007–2013 a rozsah, v němž si Komise byla vědoma příčin tohoto nedodržování. Rovněž jsme zkoumali, zda opatření, která Komise pro programové období 2014–2020 přijala, zvýší její schopnost a schopnost členských států předcházet případům porušování pravidel státní podpory, odhalovat a napravovat je.

IV

V období 2010–2014 Komise a Účetní dvůr odhalily porušení pravidel státní podpory při celé řadě auditů. Chyby v oblasti státní podpory v rámci EFRR a FS byly faktorem, jenž výrazně přispěl k odhadované míře chyb v politice soudržnosti. Zjistili jsme, že Komise při svých auditech a monitorování v oblasti soudržnosti dospěla k obdobné míře chyb, jaká vyplynula z našich vlastních zjištění. Auditní orgány členských států naopak zjistily porušení pravidel státní podpory v mnohem menší míře než Komise nebo Účetní dvůr. Svědčí to o tom, že auditní orgány se v rámci svých kontrol zaměřují na státní podporu stále nedostatečně.

V

Během programového období 2007–2013 Komise nezaznamenávala chyby v oblasti státní podpory, které odhalila nebo které nahlásily členské státy, způsobem, který by jí umožňoval provést patřičnou analýzu. Taková analýza by bývala mohla Komisi pomoci vypracovat pro členské státy anebo programy cílenější a na míru šitá preventivní opatření.

VI

Členské státy v žádostech týkajících se projektů značného finančního objemu („velké projekty“) uvádějí, zda se k dané investici dle jejich názoru váže státní podpora. Tuto informaci může Komise ověřit. Především na začátku programového období 2007–2013 Komise systematicky neověřovala, zda jsou velké projekty v souladu s pravidly státní podpory. Existuje riziko, že některé velké projekty spolufinancované EU nejsou v souladu s vnitřním trhem, mimo jiné proto, že do roku 2012 a do vydání rozsudku ve věci „Lipsko-Halle“ členské státy málokdy Komisi investice do infrastruktury oznamovaly. Aby se toto riziko v budoucnu zmírnilo, Komise zintenzivnila interní preventivní opatření a pro programové období 2014–2020 zavedla alternativní schvalovací postup včetně nezávislého přezkoumání kvality. Tento alternativní postup není koncipován tak, aby členským státům systematicky poskytoval právní jistotu o souladu s pravidly státní podpory v okamžiku přijímání rozhodnutí o velkém projektu. Tuto jistotu lze získat pouze na základě oznámení členského státu a následném rozhodnutí Komise týkajícím se státní podpory.

VII

Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných právních předpisů o státní podpoře v programovém období 2014–2020, díky kterým se zmenšila administrativní zátěž a zvětšila transparentnost, ale zároveň také zvýšila odpovědnost členských států za koncipování a provádění opatření podpory. Větší odpovědnost členských států s sebou nese riziko, že se zvýší počet chyb v oblasti státní podpory: z monitorování prováděného Komisí vyplývá, že se členské státy při koncipování a provádění režimů podpory v programovém období 2007–2013 dopustily mnoha chyb. Ke snížení tohoto rizika přijala Komise opatření, jež mají podpořit správní kapacitu členských států v oblasti státní podpory, a mimo jiné také zavedla předběžné podmínky pro systémy státní podpory za účelem podpory účinného a účelného využívání finančních prostředků Evropských strukturálních a investičních fondů („předběžné podmínky“). Členské státy považované za státy neplnící tyto podmínky však nejsou nutně ty, u nichž Komise v minulosti zaznamenala nejvíce problémů. Tato opatření je navíc potřeba neustále sledovat.

VIII

Účetní dvůr doporučuje následující:

a)Komise by měla v případech, kdy opatření podpory nejsou v souladu s pravidly státní podpory, ukládat nápravná opatření.

b)i)Komise by měla využívat databázi MAPAR k zaznamenávání nesrovnalostí takovým způsobem, který by umožnil snadnou analýzu například jejich typu, četnosti, závažnosti, geografického původu a příčiny. Tato databáze by měla rovněž obsahovat informace o sledování dalších návazných opatření (jako jsou např. ukládané finanční opravy).

ii)Pokud jde o systém IMS, Komise by měla změnit strukturu databáze tak, aby informace o nesrovnalostech, např. v souvislosti se státní podporou, bylo možné získávat a analyzovat podle jednotlivých členských států a typů chyb.

iii)GŘ COMP by mělo dostat pravidelný přístup ke všem relevantním informacím o nesrovnalostech v oblasti státní podpory v databázích MAPAR a IMS.

iv)Komise by s využitím informací dostupných ve svých databázích měla každé dva roky dále sledovat schopnost členských států dodržovat pravidla státní podpory, a to prováděním analýz například typu, četnosti, závažnosti, geografického původu a příčin chyb ve státní podpoře, které zjistila sama Komise nebo orgány členských států. Komise by tyto informace měla využít k monitorování a k tomu, aby podpůrné činnosti, jako je poskytování školení v členských státech, nasměrovala tam, kde je jich nejvíce zapotřebí.

c)Komise by měla velké projekty schvalovat až poté, co státní podporu schválí v rámci interního postupu, a soustavně od členských států vyžadovat, aby jí v příslušných případech podporu oznamovaly, aby tak byla zajištěna právní jistota nezávisle na procesu, který uplatňují v souvislosti s žádostí týkající se projektu.

d)i)Komise by měla zajistit, aby rozsah a kvalita kontrol dodržování pravidel státní podpory, prováděné auditními orgány, byly dostačující.

ii)S ohledem na uzávěrku programového období 2007–2013 by Komise měla od auditních orgánů vyžadovat, aby ověřily soulad státní podpory velkých projektů, které byly schváleny do konce roku 2012.

iii)Komise by měla vypracovat další pokyny a zejména případové studie, které ilustrují osvědčené postupy a nejběžnější typy a příčiny nesouladu s pravidly v oblasti státní podpory.

iv)Komise by měla členské státy vybízet k tomu, aby vytvořily centrální registr pro sledování kumulace malých grantů, které dohromady nesmí překročit určitou výši (podpora de minimis).

v)Komise by měla zřídit centrální celounijní databází, do níž budou moci příslušné orgány členských států nahlédnout za účelem zjištění identity subjektů, na něž byl vydán inkasní příkaz související se státní podporou, a také stavu postupu navracení, aby tak mohly dodržovat příslušné právní předpisy (zásadu z rozsudku ve věci Deggendorf). Přístup do databáze by měl být udělován pouze v nezbytně nutném rozsahu.

e)Nebudou-li předběžné podmínky v oblasti státní podpory splněny do konce roku 2016, měla by se Komise zasazovat o pozastavení plateb dotčeným členským státům, dokud tyto státy veškeré výrazné nedostatky nenapraví.

Úvod

01

Politika v oblasti hospodářské soutěže má zajišťovat, aby spolu podniky soutěžily na základě rovných podmínek, tedy svými výrobky a cenami, a nebyly nespravedlivě zvýhodňovány. Vzhledem k tomu, že jednotný trh EU zaručuje volný obchod se zbožím a službami v celé Unii, je politika v oblasti hospodářské soutěže právně upravena na evropské úrovni¹. Pravidla státní podpory jsou klíčovým aspektem politiky EU v oblasti hospodářské soutěže.

02

Podnik, který získá státní podporu, již nesoutěží za rovných podmínek. Z toho důvodu Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví, že státní podpora je v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem². Jsou však oblasti a okolnosti, kdy trh nefunguje tak, jak by měl, a určité potřeby nejsou uspokojeny. Aby se vyhovělo cílům veřejné politiky, stanoví Smlouva seznam kategorií státní podpory, které jsou nebo mohou být slučitelné s vnitřním trhem³. Komise vypracovala několik pravidel, jimiž se poskytování podpory v rámci těchto kategorií řídí.

Co je státní podpora a jaký je její finanční význam v EU?

03

Smlouva stanoví, že státní podpora je každá pomoc poskytnutá členským státem, jež narušuje nebo by mohla narušit hospodářskou soutěž zvýhodněním určitých podniků, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Aby bylo možné pomoc považovat za státní podporu, musí být splněna veškerá kritéria stanovená v definici. Seznam těchto kritérií je uveden v tabulce 1.

Tabulka 1

Kritéria pro vymezení pomoci jakožto státní podpory

| Kritérium a vysvětlení | Příklady
1 | Podporu poskytuje stát nebo pochází ze státních prostředků. Státní prostředky jsou veškeré prostředky poskytnuté orgánem členského státu nebo subjektem ve vlastnictví státu či pod jeho kontrolou¹. | Subvence, osvobození od daně či záruky.
2 | Podpora je poskytnuta podnikům. Podnik je každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na svůj právní status nebo způsob financování². Hospodářskou činností je nabízení zboží či služeb na trhu³. | Podnik vyrábějící vozidla, charitativní organizace poskytující potraviny nebo státní podnik zajišťující poštovní služby.
3 | Podpora představuje výhodu. Výhoda je ekonomický prospěch, který by podnik za běžných tržních podmínek nezískal⁴. | Úvěr poskytnutý podniku při úrokové sazbě nižší, než je tržní sazba.
4 | Přiznaná výhoda je selektivní. Každé opatření k poskytnutí podpory, jež není přístupné všem podnikům působícím v členském státě za stejných podmínek, je selektivní. | Opatření, která se vztahují pouze na velké podniky nebo podniky v konkrétním odvětví, jako je např. doprava nebo energetika.
5 | Podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž. K narušení hospodářské soutěže dochází tehdy, jestliže příjemce podpory působí v odvětví, v němž existuje nebo by mohla existovat hospodářská soutěž⁵. | Podpora poskytnutá podniku působícímu v textilním odvětví, neboť v něm existuje hospodářská soutěž.
6 | Podpora ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Pokud podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, předpokládá se, že může ovlivňovat obchod mezi členskými státy, pokud je vliv na ostatní členské státy více než okrajový⁶. | Podpora poskytnutá místnímu výrobci nábytku, neboť v různých členských státech působí výrobci nábytku (na místní i jiné úrovni).

1 Bod 17 věci 248/84, bod 38 věci C-482/99.

2 Bod 74 spojených věcí C-180/98 až C-184/98.

3 Bod 36 věci C-35/96.

4 Bod 60 věci C-39/94.

5 Body 141 až 147 ve spojených věcech T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98.

6 Bod 81 ve spojených věcech T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98.

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě sdělení Komise o pojmu státní podpora.

04

Členské státy vydaly v programovém období 2010–2014 na státní podporu v průměru 76,6 miliardy EUR ročně⁴. Tato výše odpovídá více než 0,5 % HDP členských států EU (viz obrázek 1). Údaje jsou nicméně podhodnocené, neboť nezahrnují většinu podpory pro železniční odvětví a služby obecného hospodářského zájmu, jako jsou dopravní sítě nebo poštovní služby, k nimž pro období 2010–2014 nejsou k dispozici úplné údaje. Nezohledňují navíc ani pomoc poskytnutou finančnímu odvětví (podpora související s krizí), jež nevypovídá o výši státní podpory poskytované za běžných podmínek a nespadá do působnosti tohoto auditu. Přehled výdajů na státní podporu v jednotlivých členských státech v období 2010–2014 je uveden v příloze I. K dalšímu zvýšení objemu státní podpory, který se vykazuje Komisi, může dojít v budoucích letech, kdy se vzhledem k přijetí pokynů pro státní podporu v oblasti energetiky a ochrany životního prostředí v roce 2014 bude vykazovat více režimů podpory určené na obnovitelné zdroje energie.

Obrázek 1

Státní podpora v EU, 2010–2014

Pozn.: Nárůst výdajů v roce 2014 je podle Komise způsoben převážně (z 85 %) tím, že do vykazování bylo zahrnuto více režimů podpory obnovitelných zdrojů energie. Bez těchto režimů by vykázaná státní podpora dosáhla v roce 2014 přibližně 73 miliard EUR. Finanční prostředky EU jsou navíc zahrnovány až od roku 2014.

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě srovnávacího přehledu státních podpor vypracovaného Komisí v roce 2015.

05

Úhrnem lze říci, že mezi HDP na obyvatele členských států a jejich výdaji na státní podporu existuje vzájemná souvislost (viz obrázek 2). V období 2010–2014 byly výdaje na státní podporu na obyvatele v průměru nejvyšší v Dánsku, Finsku a Švédsku.

Obrázek 2

Srovnání výdajů členských států na státní podporu a HDP na obyvatele, 2010–2014

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě srovnávacího přehledu státních podpor vypracovaného Komisí v roce 2015 a údajů Eurostatu o počtu obyvatel a HDP na obyvatele v běžných cenách.

06

Jednou z hlavních oblastí výdajů z rozpočtu EU je politika soudržnosti, která je prováděna prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti (FS) a Evropského sociálního fondu (ESF). Jejím cílem je podporovat hospodářský rozvoj a zaměstnanost ve znevýhodněných regionech EU⁵. Celkový rozpočet EU pro politiku soudržnosti činí v programovém období 2014–2020 352 miliard EUR, přičemž v programovém období 2007–2013 dosahoval 347 miliard EUR⁶. V průběhu let 2010–2014 bylo na politiku soudržnosti z prostředků EU vydáno 216 miliard EUR⁷.

07

Při přidělování finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti jsou zohledňovány rozdíly v úrovních HDP, přičemž chudší regiony získávají vyšší míru finanční podpory⁸. Tyto finanční prostředky tak v několika členských státech tvoří významný podíl celkových výdajů vládních institucí (viz obrázek 3). Jedná se především o členské státy, které vstoupily do EU v letech 2004 a 2007. Například v Estonsku, Maďarsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku činily přidělené finančních prostředky politiky soudržnosti více než 5 % veškerých výdajů vládních institucí.

Obrázek 3

Finanční prostředky EU vynaložené v rámci politiky soudržnosti v jednotlivých členských státech, 2010–2014

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě účetních údajů Komise a statistických údajů Eurostatu o výdajích vládních institucí.

08

Podle Smlouvy se pravidla v oblasti státní podpory vztahují pouze na podporu poskytnutou členskými státy subjektům, které vykonávají hospodářskou činnost⁹. Z toho důvodu se nevztahují na žádnou podporu poskytnutou přímo Komisí či kteroukoli jinou institucí EU, např. Evropskou investiční bankou. Financování, které EU poskytuje prostřednictvím politiky soudržnosti, podléhá pravidlům státní podpory, neboť tyto prostředky spravují členské státy. Komise odhaduje, že v programovém období 2007–2013 bylo na projekty, na něž se vztahují pravidla státní podpory, vynaloženo přibližně 40 % finančních prostředků politiky soudržnosti, tedy 139 miliard EUR¹⁰. Podle Komise činily celkové výdaje na státní podporu v tomto období 504 miliard EUR¹¹. Celkově lze říci, že finanční prostředky politiky soudržnosti tvořily více než čtvrtinu celkových výdajů na státní podporu v programovém období 2007–2013.

Postupy pro poskytování státní podpory

Členské státy musí poskytnutí státní podpory oznamovat Komisi

09

Smlouva vyžaduje, aby Komise byla informována o každém záměru poskytnout nebo upravit podporu¹². Prakticky to znamená, že pokud má členský stát v úmyslu poskytnout státní podporu, musí o tom informovat Generální ředitelství Komise pro hospodářskou soutěž (GŘ COMP). Tento postup se označuje jako oznámení.

10

Jakmile členský stát oznámí plánované poskytnutí podpory, GŘ COMP rozhodne, zda se jedná o státní podporu. Pokud ano, posoudí, zda je slučitelná s vnitřním trhem, a to tím, že zváží pozitivní dopady podpory (přínos k naplňování přesně definovaného cíle společného zájmu) a její negativními dopady (narušení hospodářské soutěže a obchodu). K provedení tohoto posouzení slučitelnosti má Komise výlučnou pravomoc¹³.

Výjimky z oznamovací povinnosti

11

I když Smlouva státní podporu v zásadě zakazuje, obsahuje také seznam kategorií podpory, jež může být slučitelná s vnitřním trhem. V této souvislosti může Komise přijmout pravidla vymezující kritéria, podle nichž nemusí být takové kategorie podpory oznamovány¹⁴. Komise tato pravidla vypracuje na základě zkušeností s posuzováním opatření podpory a s přihlédnutím k judikatuře Soudního dvora.

Obecné nařízení o blokových výjimkách

12

Pro kategorie podpory, které Komise považuje za slučitelné s vnitřním trhem, přijala nařízení, podle něhož nemusí být tato podpora oznamována, pokud jsou splněny všechny podmínky a pokud výše podpory nepřekročí prahové hodnoty uvedené v nařízení. Toto nařízení se též označuje jako obecné nařízení o blokových výjimkách¹⁵. Příkladem takových kategorií je státní podpora na pomoc kultuře a ochranu životního prostředí.

13

Toto obecné nařízení Komisi a členským státům značně ulehčuje práci. Členským státům umožňuje realizovat mnoho opatření podpory, aniž by musela být oznamována nebo u nich Komise musela provádět explicitní posouzení slučitelnosti. Obecné nařízení stanoví celou řadu obecných ustanovení a ustanovení použitelných pro jednotlivé kategorie podpory. Podpora, která spadá do působnosti obecného nařízení a je v souladu s těmito ustanoveními, je automaticky považována za slučitelnou s vnitřním trhem. U opatření zahrnujících podporu velkého objemu (překračující prahové hodnoty oznamovací povinnosti) však nadále platí povinnost podporu oznamovat, neboť taková opatření mohou narušit hospodářskou soutěž¹⁶.

Podpora de minimis

14

Komise kromě toho stanovila, že podpora do výše 200 000 EUR poskytnutá jedinému příjemci v průběhu tří let nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchodování mezi členskými státy¹⁷. Tento druh podpory se označuje jako „podpora de minimis“ a jelikož nesplňuje kritérium státní podpory týkající se narušení či možného narušení hospodářské soutěže ani vlivu na obchodování mezi členskými státy, neklasifikuje se jako státní podpora, a tudíž nemusí být oznamován GŘ COMP. U služeb obecného hospodářského zájmu byla prahová hodnota podpory zvýšena na 500 000 EUR¹⁸.

Hlavní subjekty zapojené do řízení operačních fondů v rámci politiky soudržnosti

15

Řízení operačních fondů EFRR/FS a ESF sdílejí členské státy s Komisí. Členské státy vybírají, řídí a monitorují projekty a Komise provádí monitorování řídicích a kontrolních systémů členských států a vykonává nad nimi dohled. Konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu EU nese Komise¹⁹.

Na úrovni členských států

16

Na úrovni členských států jsou řídicí orgány odpovědné za každodenní správu operačních programů. Pomocí řídicích kontrol se musejí ujistit o tom, že všechny spolufinancované projekty jsou způsobilé pro financování z EU a že vykázané výdaje na projekt splňují podmínky způsobilosti a jsou mimo jiné v souladu s pravidly státní podpory. Certifikační orgány provádějí kontrolu žádostí o proplacení výdajů, které obdržely od řídicích orgánů, a předkládají je Komisi k proplacení. Auditní orgány provádějí audity operací (tj. projektů) a řídicích a kontrolních systémů a podávají o nich zprávu Komisi prostřednictvím výročních kontrolních zpráv a auditních výroků²⁰.

17

Vnitrostátní úřady pro státní podporu navíc mohou v závislosti na svém mandátu ověřovat soulad režimů podpory na vnitrostátní úrovni (ať spolufinancovaných EU či nikoliv) nebo poskytovat poradenství či vydávat stanoviska jiným institucím členských států. Úřady pro státní podporu existují na ústřední úrovni ve všech členských státech s výjimkou Belgie, jež má úřady na regionální úrovni. V některých členských státech jsou tyto úřady součástí ministerstev financí či hospodářství, v jiných jsou pak nezávislými institucemi nebo působí jako součást vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž. Úřady pro státní podporu mohou také fungovat jako kontaktní místo pro získání odborných znalostí a pomoci při koncipování režimů podpory, čímž se sníží riziko nedodržování pravidel státní podpory (viz rámeček 1).

Rámeček 1

Prověřování státní podpory úřadem pro státní podporu ve fázi legislativního návrhu (Dánsko)

Všechna ministerstva musí při přípravě legislativního návrhu provádět počáteční posouzení s ohledem na státní podporu. Tyto informace jsou zasílány sekretariátu pro státní podporu (zaměstnanci jsou odborníky v oblasti státní podpory) k posouzení. Pokud se sekretariát domnívá, že návrh je v rozporu s pravidly státní podpory, musí ministerstvo legislativní návrh přepracovat. Sekretariát pro státní podporu je ministerstvu nápomocen formou doporučení a během celého legislativního postupu mu poskytuje poradenství.

Na úrovni Komise

18

Na úrovni Komise odpovídá za podporu hospodářského a sociálního rozvoje jednotlivých regionů Evropské unie, zejména těch znevýhodněných, Generální ředitelství Evropské komise pro regionální a městskou politiku (GŘ REGIO), které řídí EFRR a FS. Za zaměstnanost a sociální věci v EU odpovídá Generální ředitelství Evropské komise pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (GŘ EMPL), který řídí ESF.

19

Jistotu o souladu výdajů z EFRR/FS a ESF s platnými evropskými i vnitrostátními pravidly vyvozují obě generální ředitelství převážně na základě činností auditních orgánů. Kromě toho, že přezkoumávají práci těchto orgánů, provádějí v rámci dohledu také vlastní audity operací a systémů v členských státech.

20

Za zajištění řádného uplatňování pravidel EU v oblasti státní podpory ve všech oblastech kromě zemědělství a rybolovu²¹ odpovídá GŘ COMP. Na základě Smlouvy vypracovává právní předpisy v oblasti státní podpory a vykonává dohled nad jejich prováděním. Především pravidelně monitoruje režimy podpory, aby ověřilo, zda a do jaké míry jsou v nich dodržována pravidla státní podpory²². Zainteresované strany, např. členský stát či konkurenční podnik, mohou navíc podat u Komise stížnost, domnívají-li se, že podpora poskytnutá určitému příjemci je nezákonná. Komise je povinna všechny tyto stížnosti prošetřit²³.

21

Obrázek 4 nabízí zjednodušený přehled subjektů podílejících se na politice soudržnosti a zapojených do postupu poskytování státní podpory.

Obrázek 4

Subjekty podílející se na politice soudržnosti a zapojené do postupu poskytování státní podpory

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Audity státní podpory provedené Evropským účetním dvorem a nejvyššími kontrolními institucemi členských států

22

V jedné z našich dřívějších zvláštních zpráv z roku 2011 jsme zjistili slabé stránky, v systémech členských států pro oznamování státní podpory, a to převážně na základě prošetření řady stížností a sledování případů v období 2008–2010²⁴.

23

V období 2010–2014 jsme navíc prošetřovali dodržování pravidel státní podpory u celé řady projektů EFRR/FS a ESF. Výsledky těchto auditů se kromě jiného staly východiskem pro zvláštní posouzení fondů EFRR/FS a ESF v našich výročních zprávách²⁵.

24

Provedli jsme průzkum mezi 28 nejvyššími kontrolními institucemi, z nichž nám odpovědělo 22. Většina z nich uvedla, že do svých auditů v různé míře zahrnula kontroly státní podpory²⁶. Jen velmi málo jich provádělo zvláštní audity státní podpory.

1 Článek 26 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

2 Čl. 107 odst. 1 SFEU.

3 Čl. 107 odst. 2 SFEU: „S vnitřním trhem jsou slučitelné: …“ (např. podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami). Čl. 107 odst. 3 SFEU: „Za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: …“ (např. podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví).

4 Viz srovnávací přehled státních podpor vypracovaný Komisí v roce 2015 na internetových stránkách GŘ COMP.

5 Tato politika je prováděna prostřednictvím operačních programů, které stanoví priority, specifické cíle a způsob použití financování z EU.

6 Viz „Úvod do politiky soudržnosti EU pro období 2014–2020“ vypracovaný Komisí z června 2014 a „Politika soudržnost 2007–2013: poznámky a úřední texty“ z ledna 2007. Programové období je víceletý rámec pro plánování a provádění výdajů ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.

7 Viz portál pro údaje o soudržnosti na internetové stránce Komise.

8 Článek 90 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

9 Článek 107 SFEU.

10 Viz zpráva Komise o pokynech k regionální podpoře na období 2014–2020 ze září 2014.

11 Viz srovnávací přehled státních podpor vypracovaný Komisí v roce 2011 a 2015.

12 Čl. 108 odst. 2 a 3 SFEU.

13 Článek 108 SFEU.

14 Nařízení Rady (EU) 2015/1588 ze dne 13. července 2015 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 1) (kodifikované znění), které nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory a zejména čl. 108 odst. 4 SFEU.

15 Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

16 Prahové hodnoty se liší od 400 000 EUR pro určitou podporu pro začínající podniky až po 150 milionů EUR pro určitou podporu pro obnovitelné zdroje energie.

17 Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1).

18 Nařízení Komise (EU) č. 360/2012 ze dne 25. dubna 2012 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 114, 26.4.2012, s. 8).

19 Článek 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

20 Výroční kontrolní zprávy (VKZ) jsou zprávy, které auditní orgány překládají každý rok a jež uvádějí zjištění všech auditů provedených v souvislosti s konkrétním operačním programem či několika operačními programy. VKZ jsou hlavními dokumenty, jimiž auditní orgány poskytují jistotu o řídicích a kontrolních systémech dotčeného operačního programu (dotčených operačních programů), jakož i o legalitě a správnosti spolufinancovaných projektů.

21 V oblasti zemědělství a rozvoje venkova a v oblasti námořních záležitostí a rybolovu nesou odpovědnost za kontrolu státní podpory Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova a Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov.

22 Režim podpory je právní předpis, který obecně stanoví, jací příjemci mohou získat státní podporu a za jakých podmínek.

23 Článek 24 nařízení Rady (EU) č. 2015/1589.

24 Zvláštní zpráva č. 15/2011 „Zajišťují postupy Komise účelné řízení kontroly státní podpory?“ (http://eca.europa.eu)

25 Viz například kapitola 6 výroční zprávy týkající se rozpočtového roku 2014 (Úř. věst. C 373, 10.11.2015).

26 Nejvyšší kontrolní instituce jsou vnitrostátní subjekty odpovědné za kontrolu příjmů a výdajů státní správy.

Rozsah a koncepce auditu

25

V posledních letech jsme v rámci našich výročních kontrol souladu s pravidly zjistili významný počet chyb v dodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti. V této zprávě zkoumáme, zda Komise přijala dostatečná opatření, aby porozuměla důvodům těchto chyb, a analyzujeme, zda kroky, které Komise podnikla, posílí její schopnost a schopnost členských států předcházet případům porušování pravidel státní podpory, odhalovat a napravovat je.

26

Prostřednictvím tohoto auditu jsme posoudili míru nedodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti (tj. EFRR/FS a ESF) v programovém období 2007–2013 a rozsah, v němž si Komise byla příčin nedodržování pravidel vědoma. Ve svých zvláštních analýzách jsme se zaměřili především na období 2010–2014. Rovněž jsme zkoumali, zda je pravděpodobné, že opatření, která Komise pro programové období 2014–2020 přijala, problémy s nedodržováním pravidel státní podpory vyřeší.

27

Konkrétně jsme zkoumali, zda:

a)Komise měla kompletní a aktuální přehled o příčinách nedodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti a zda její generální ředitelství a členské státy odhalily porušování těchto pravidel. Dále jsme zjišťovali, zda kroky Komise v reakci na chyby v oblasti státní podpory vedly k přijetí odpovídajícího počtu nápravných opatření,

b)zda Komise přijala vhodná opatření, která v budoucnu zamezí porušování pravidel státní podpory v politice soudržnosti.

28

Kromě toho jsme podrobně analyzovali zjištění vyplývající z našich auditů souladu a pro ilustraci jsme uváděli příklady častých chyb v oblasti státní podpory. Také jsme zkoumali postup Komise pro schvalování určitých projektů velkého finančního rozsahu („velké projekty“).

29

Kontrola sestávala z přezkumu dokumentů (analýza například výročních zpráv auditních orgánů, zpráv Komise o auditu a nařízení Komise) a z rozhovorů se zástupci Komise.

30

Na úrovni členských států jsme provedli dva průzkumy:

a)průzkum provedený mezi 113 auditními orgány v 28 členských státech, které odpovídají za 400 operačních programů EFRR/FS a ESF v období 2007–2013, jehož se účastnilo 100 subjektů (88 %),

b)průzkum mezi 31 úřady pro státní podporu ve 28 členských státech, jehož se účastnilo 24 subjektů (77 %).

31

A navštívili jsme také čtyři členské státy (Dánsko, Maďarsko, Polsko a Portugalsko), abychom prozkoumali celou řadu odlišných postupů poskytování státní podpory, které uplatňují různé orgány.

Připomínky

Komise neprovádí kompletní analýzu chyb v oblasti státní podpory a členské státy se na státní podporu dostatečně nezaměřují

32

Snažili jsme se určit míru nedodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti na základě analýzy našich ročních auditů souladu s předpisy a dále jsme se pokoušeli zjistit, zda Komise má o chybách v oblasti státní podpory v členských státech přehled. Patřičný přehled by Komisi pomohl nasměrovat její zdroje ke kontrole, monitorování a podpoře členských států. Porovnali jsme míru zjištění chyb v oblasti státní podpory, k níž dospěla Komise a členské státy, s naší vlastní a prověřili jsme nápravná opatření, která Komise přijala v reakci na odhalené chyby.

Významný počet chyb v oblasti státní podpory v Evropském fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, v mnohem menší míře pak v Evropském sociálním fondu

Kontroly projektů s významem pro státní podporu provedené Účetním dvorem

33

V rámci našich ročních auditů souladu prováděných v období 2010–2014 jsme zkontrolovali 1 573 náhodně vybraných projektů EFRR/FS a ESF²⁷. Z 828 projektů EFRR/FS jich 220 (26,6 %) představovalo státní podporu, ze 745 projektů ESF pak 49 (6,6 %).

34

Celkem jsme odhalili 50 případů nedodržení pravidel státní podpory. Z těchto 50 případů 46 souviselo s projekty EFRR/FS a 4 s projekty ESF. U ESF je výskyt chyb v oblasti státní podpory výrazně menší především proto, že projekty jsou obecně mnohem menší a mnohem častěji se jedná o podporu de minimis.

35

V období 2010–2014 obecně vzrostl jak počet projektů s významem pro státní podporu, tak podíl těchto projektů, u nichž se vyskytla chyba v oblasti státní podpory, což znamená, že kvalita zavedených kontrol, jež mají takovým chybám zamezit, se v průběhu času nezvýšila. K nárůstu chyb došlo převážně u projektů s finančním dopadem na výši financování z rozpočtu EU (viz tabulka 2)²⁸. Zjistili jsme, že 20,9 % projektů EFRR/FS s významem pro státní podporu vykazovalo chyby v oblasti státní podpory. U ESF se jednalo o 8,2 % projektů.

Tabulka 2

Chyby v oblasti státní podpory odhalené v rámci našich ročních kontrol dodržování pravidel, 2010–2014

Fond (1) | Rok (2) | Počet zkontrolovaných projektů (3) | Počet projektů s významem pro státní podporu (4) | % (4/3) | Počet chyb v oblasti státní podpory (5) | % (5/4) | Počet chyb v oblasti státní podpory s finančním dopadem | Počet chyb v oblasti státní podpory bez finančního dopadu
EFRR/FS | 2010 | 163 | 37 | 22,7 % | 2 | 5,4 % | 2 | 0
2011 | 168 | 43 | 25,6 % | 8 | 18,6 % | 4 | 4
2012 | 168 | 30 | 17,9 % | 6 | 20,0 % | 2 | 4
2013 | 168 | 51 | 30,4 % | 16 | 31,4 % | 5 | 11
2014 | 161 | 59 | 36,6 % | 14 | 23,7 % | 3 | 11
EFRR/FS celkem | 828 | 220 | 26,6 % | 46 | 20,9 % | 16 | 30
ESF | 2010 | 66 | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
2011 | 166 | 8 | 4,8 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
2012 | 168 | 3 | 1,8 % | 3 | 100,0 % | 0 | 3
2013 | 175 | 14 | 8,0 % | 1 | 7,1 % | 0 | 1
2014 | 170 | 24 | 14,1 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
ESF celkem | 745 | 49 | 6,6 % | 4 | 8,2 % | 0 | 4
Celkem | 1573 | 269 | 17,1 % | 50 | 18,6 % | 16 | 34

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

36

V 16 z 50 případů nedodržení pravidel státní podpory (32 %) jsme konstatovali, že námi zjištěné chyby měly finanční dopad na výši financování z rozpočtu EU. Ve všech těchto 16 případech se jednalo o projekty EFRR/FS a byly faktorem, jenž výrazně přispěl k odhadované míře chyb v politice soudržnosti, především pak v roce 2013 a dále (viz obrázek 5)²⁹. V období 2010–2014 připadalo 13,5 % průměrné roční odhadované míry chyb v politice soudržnosti na chyby v oblasti státní podpory³⁰.

Obrázek 5

Podíl chyb v oblasti státní podpory na odhadované míře chyb v politice soudržnosti, 2010–2014

Pozn.: Podíl chyb v oblasti státní podpory na odhadované míře chyb v politice soudržnosti se odvíjí od závažnosti a počtu chyb v oblasti státní podpory.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Čtyři základní kategorie zjištěných chyb v oblasti státní podpory

37

Chyby v oblasti státní podpory, které jsme zjistili v rámci našich ročních auditů souladu v období 2010–2014, lze rozdělit do čtyř kategorií (viz obrázek 6):

a)příliš vysoká intenzita podpory;

b)chybějící motivační účinek;

c)nezjištěná státní podpora či její neoznámení; a

d)nesplnění monitorovacích nebo formálních požadavků.

38

Z 16 chyb v oblasti státní podpory, které měly finanční dopad, jich 15 spadalo do kategorie „příliš vysoká intenzita podpory“ a „chybějící motivační účinek“.

Obrázek 6

Povaha a počet chyb v oblasti státní podpory, 2010–2014

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Příliš vysoká intenzita podpory

39

Komise stanoví maximální intenzitu podpory³¹, aby výši státní podpory omezila na minimum potřebné k realizaci podporované činnosti³². V mnoha případech (v závislosti mimo jiné na kategorii podpory) lze maximální intenzitu podpory u malých a středních podniků zvýšit³³. Toto navýšení se označuje jako „bonus pro malé a střední podniky“. V této kategorii docházelo často k chybě, kdy řídicí orgán přistupoval k velkému podniku tak, jako by šlo o malý či střední podnik, a poskytl mu tento bonus, k němuž podnik nebyl způsobilý (viz rámeček 2).

Rámeček 2

Příklad nesprávné intenzity podpory (Slovinsko)

Jednomu projektu EFRR ve Slovinsku, který jsme kontrolovali v rámci našeho ročního auditu souladu s předpisy v roce 2013, byla udělena podpora na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje v automobilovém průmyslu v rámci oznámeného režimu. Příjemce byl zřízen na základě dohody o založení konsorcia uzavřené mezi devíti partnery, z nichž jeden byl malým a středním podnikem. Všichni ostatní partneři byli velkými podniky. Příjemce získal bonus pro malé a střední podniky, avšak výzkumné činnosti prováděl výhradně pro tyto velké subjekty. Na část způsobilých výdajů se tak měla vztahovat maximální intenzita podpory ve výši 25 %, nikoli uplatněných 50 %. Podpora ve výši 0,4 milionu EUR tedy neměla být poskytnuta.

Chybějící motivační účinek

40

Žádoucího cíle, který si veřejná politika klade, dosáhne státní podpora účinně pouze tehdy, bude-li mít motivační účinky, tj. bude-li příjemce podpory podněcovat k výkonu činností, do kterých by se bez této podpory nepustili³⁴. Příjemce tudíž musí prokázat, že podpořený projekt by bez podpory nebyl realizován. Například podle obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2008 se musel motivační účinek pro velké podniky přijímající státní podporu prokazovat tak, že se doložilo, že podpora vedla k významnému nárůstu rozsahu, velikosti, vynaložené částky nebo rychlosti dokončení projektu (viz rámeček 3)³⁵.

Rámeček 3

Příklad chybějícího motivačního účinku (Polsko)

U projektu EFRR na výstavbu logistického střediska v Polsku, který jsme kontrolovali v rámci našeho ročního auditu souladu s předpisy v roce 2010, příjemce ve své projektové žádosti neprokázal, že podpora vedla k významnému nárůstu rozsahu, velikosti, vynaložené částky nebo rychlosti dokončení projektu, jak to vyžaduje obecné nařízení o blokových výjimkách. V důsledku toho byl projekt, který mohl získat 23,2 milionu EUR finanční podpory EU, nezpůsobilý a členský stát jej následně stáhl.

41

Rovněž jsme zjistili případy, kdy stavební práce začaly dříve, než byla orgánu poskytujícími podporu předložena žádost pro daný projekt, což značí, že podpory nebylo k realizaci projektu zapotřebí.

Nezjištěná státní podpora či její neoznámení

42

U této kategorie chyb, kdy řídicí orgán nesprávně označil podporu pro projekt jako pomoc nepředstavující státní podporu nebo kdy neoznámil poskytnutí státní podpory Komisi, jsme nejprve zvažovali, zda by podpora mohla být vyňata z oznamovací povinnosti, například na základě obecného nařízení o blokových výjimkách. Pouze pokud pro takové vynětí neexistoval žádný základ, jsme chybu označili za chybu mající finanční dopad (viz rámeček 4).

Rámeček 4

Příklad neoznámení podpory (Česká republika)

U projektu EFRR na výstavbu výzkumné infrastruktury v České republice, který jsme kontrolovali v rámci našeho ročního auditu souladu s předpisy v roce 2014, neoznámil řídicí orgán podporu Komisi, neboť se domníval, že výzkumné činnosti podle projektu jsou nehospodářské povahy. Výzkumné činnosti příjemce sice zčásti nehospodářské povahy byly, do značné míry se však zabýval také smluvním výzkumem. Auditovaná dotace ve výši 1,8 milionu EUR tudíž byla státní podporou a měla být poskytnuta až po oznámení Komisi a následném schválení.

Neplnění požadavků na monitorování nebo formálních požadavků

43

Je důležité, aby řídicí orgány dodržovaly požadavky na monitorování, ověřování a další jim uložené formální požadavky, aby se zajistilo, že opatření, která jsou spojena se státní podporou, jsou slučitelná s vnitřním trhem. Tyto požadavky se vztahují i na podporu de minimis (viz bod 14). Základním problémem v této souvislosti je skutečnost, že podniky mohou finanční podporu opakovaně získávat z více zdrojů. Různé udělené podpory mohou ve svém součtu překročit strop pro podporu de minimis. V této kategorii bylo zjištěno několik chyb, které spočívaly v tom, že nebylo ověřeno, zda nedochází ke kumulaci podpory de minimis (viz rámeček 5).

Rámeček 5

Příklad nesplnění monitorovacích nebo formálních požadavků (Francie)

U projektu EFRR na výstavbu průmyslové budovy ve Francii, který jsme kontrolovali v rámci našeho ročního auditu souladu s předpisy v roce 2011, schválil řídicí orgán poskytnutí podpory jakožto podpory de minimis. Nepřihlédl však ke dvěma uděleným podporám, které byly témuž příjemci během tříletého období již poskytnuty. Podpora neměla finanční dopad, neboť celková výše podpory nepřekročila strop pro podporu de minimis.

44

Avšak i nedostatky v monitorování mohou vést k tomu, že podpora není způsobilá, například pokud celková výše schválené podpory přesahuje strop pro podporu de minimis. Nařízení o podpoře de minimis nabízí dvě možnosti, jak tuto podporu sledovat: na základě vlastního prohlášení příjemce, jímž potvrzuje, že dotace nepovede k překročení stropu pro podporu de minimis, nebo prostřednictvím centrálního registru³⁶. Vytvoření centrálního registru s kompletními informacemi o každé podpoře de minimis poskytnuté v dotčeném členském státě pomáhá předcházet vzniku těchto chyb (viz rámeček 6).

Rámeček 6

Využívání centrálního registru u podpory de minimis (Portugalsko)

V Portugalsku musí být každá poskytnutá podpora de minimis zaznamenána v centrálním registru, který pro EFRR/FS a ESF spravuje certifikační orgán. Registr pak automaticky vypočítá celkovou výši podpory poskytnuté příjemci a ukáže, zda byl strop pro podporu de minimis překročen, či nikoli. Pokud byl strop překročen, musí orgán poskytující podporu přijmout rozhodnutí o zrušení a z registru odstranit dříve zaznamenanou podporu. Certifikační orgán dvakrát ročně kontroluje, že poskytnuté podpory, které překračují strop pro podporu de minimis, byly následně staženy.

Monitorování ze strany Komise bylo oslabeno z důvodu chybějící ucelené analýzy a nedostatečné interní koordinace

45

Komise v rámci svého dohledu provádí v souvislosti se státní podporou nejrůznější druhy kontrol. U politiky soudržnosti provádějí GŘ REGIO a GŘ EMPL kontroly na místě převážně prostřednictvím kontrol projektů a systémů EFRR/FS a ESF. V oblasti státní podpory vykonává GŘ COMP kontroly hlavně formou sledování a vyřizování stížností.

46

Zkoumali jsme, zda a v jaké míře Komise odhalila porušování pravidel státní podpory, zda tyto informace byly zaznamenány do databáze, analyzovány a sdíleny uvnitř Komise a v jaké míře přijala Komise vhodná opatření k nápravě případů nedodržování pravidel státní podpory, jež zjistila nebo jež zjistil náš orgán.

GŘ REGIO zjistilo významný počet chyb v oblasti státní podpory

47

U projektů EFRR a FS jsme ze 131 zpráv o auditech provedených GŘ REGIO v roce 2013 a 2014 analyzovali 25 náhodně vybraných zpráv. GŘ REGIO vybralo projekty a programy na základě posouzení rizik³⁷. Všechny dotčené zprávy se týkaly kontrol projektů a systémů, kromě jedné, která se věnovala pouze kontrolám projektů. Těchto 25 zpráv pojednávalo o 202 projektech.

48

Z naší analýzy vyplynulo, že zjištěními v oblasti státní podpory bylo dotčeno 38 z 202 projektů, což je 19 % všech projektů kontrolovaných v průběhu 25 kontrol provedených Komisí (viz tabulka 3). Tato míra zjištění je podobná našim vlastním zjištěním (viz bod 35, tabulka 2).

Tabulka 3

Zjištění GŘ REGIO z auditů v oblasti státní podpory, 2013–2014

| Počet zpráv o auditu | Podíl zpráv o auditu | Počet projektů | Podíl projektů
Bez zjištění v oblasti státní podpory | 16 | 64 % | 110 + 54¹ | 81 %
Se zjištěními v oblasti státní podpory pouze u operací (projektů) | 5 | 20 % | 38 | 19 %
Se zjištěními v oblasti státní podpory jak u operací (projektů), tak u systémů | 2 | 8 %
Se zjištěními v oblasti státní podpory pouze u systémů | 2 | 8 % | - | -
Celkem | 25 | 100 % | 202 | 100 %

1 110 projektů bez zjištění zahrnutých do 16 zpráv bez jakýchkoli zjištění v oblasti státní podpory, 54 projektů bez zjištění v oblasti státní podpory, jimž se věnuje zbylých 9 zpráv.

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.

GŘ REGIO uložilo několik finančních oprav za porušení pravidel státní podpory v období 2010–2014.

49

Komise je povinna přijmout vhodná opatření k odstranění nedostatků systému či chyb zjištěných na úrovni projektů³⁸. Pokud existují závažné nedostatky nebo členský stát neplní náležitě svou povinnost odhalovat a napravovat neoprávněné výdaje, Komise může přijmout rozhodnutí o finanční opravě. Cílem finančních oprav je ochránit rozpočet EU od břemene chybných nebo nenáležitých výdajů³⁹.

50

V období 2010–2014 provedlo GŘ REGIO v návaznosti na vlastní kontroly deset finančních oprav, které se alespoň zčásti týkaly státní podpory. Dotkly se pěti členských států (Rakouska, České republiky, Španělska, Francie a Rumunska). U šesti těchto finančních oprav, jejichž celková výše dosáhla 3,2 milionu EUR a které se vztahovaly na dva členské státy (Španělsko a Francie), šlo pouze o státní podporu. GŘ REGIO navíc v návaznosti na svůj přezkum výročních kontrolních zpráv auditních orgánů provedlo tři finanční opravy, které se alespoň zčásti týkaly státní podpory. U jedné z těchto finančních oprav, jejíž celková výše dosáhla 32,5 milionu EUR a dotkla se jednoho členského státu (Španělsko), šlo pouze o státní podporu. Složku státní podpory finančních oprav, které se týkaly státní podpory pouze zčásti, není možné vyčíslit. Nebyly k dispozici žádné informace o celkovém počtu chyb či nedostatků systémů, které GŘ REGIO odhalilo v období 2010–2014.

51

Dva roky po každém našem ročním auditu souladu pravidel analyzujeme, zda Komise v návaznosti na zjištěné chyby přijala vhodná a včasná nápravná opatření. V období 2010–2013⁴⁰ GŘ REGIO provedlo nebo právě provádělo pět finančních oprav u pěti námi zjištěných chyb v oblasti státní podpory. Tyto finanční opravy se dotkly čtyř členských států (Španělsko, Řecko, Rakousko a Polsko). Čtyři tyto finanční opravy, jejichž celková výše dosáhla 2,7 milionu EUR v týchž čtyřech členských státech, se týkalo pouze státní podpory. Stanovisko Komise k navržené finanční opravě ve výši 0,3 milionu EUR týkající se šesté chyby v oblasti státní podpory nebylo dosud dokončeno.

Sledování státní podpory ze strany GŘ COMP odhaluje řadu problematických režimů podpory

52

Komise je povinna pravidelně monitorovat režimy podpory, aby ověřila, zda a do jaké míry jsou v souladu s pravidly státní podpory, a musí přijmout patřičná opatření, pokud kterákoli poskytnutá podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Mezi taková opatření patří i zpětné získání každé poskytnuté podpory, která je neslučitelná⁴¹. Zkoumali jsme proto také výsledky sledování ze strany GŘ COMP v období 2010–2014, které jsou uvedeny v tabulce 4. Komise nadále sleduje režimy podpory, které byly v minulosti schváleny⁴².

Tabulka 4

Výsledky sledování ze strany GŘ COMP, 2009–2014¹

Režim podpory | Počet sledovaných režimů | Počet (a podíl) problematických režimů podpory³ | Počet (a podíl) problematických režimů podpory, jejichž problémy měly dopad na slučitelnost
Podpora, na niž se vztahuje bloková výjimka | 73 | 24 (32,9 %) | 9 (12,3 %)
Oznámená podpora | 138 | 50 (36,2 %) | 7 (5,1 %)
Jiné² | 1 | 1 (100,0 %) | 0 (%)
Služby obecného hospodářského zájmu | 8 | 4 (50,0 %) | 0 (%)
Celkem | 220 | 79 (35,9 %) | 16 (7,3 %)

1 Zahrnujeme i rok 2009, protože ve výsledcích sledování Komise je rok 2009 a 2010 sloučen.

2 GŘ REGIO odhalilo jeden režim podpory, v jehož případě se nejednalo ani o režim podle obecného nařízení o blokových výjimkách, ani o režim služeb obecného hospodářského zájmu, ani o schválený režim (a tudíž to byl zcela nezákonný režim).

3 Výrazem „problematický“ GŘ COMP označuje různá porušení pravidel státní podpory od formálních nedostatků, jako je nesprávná formulace pravidel kumulace, až po právní otázky, jako jsou chybějící podmínky podle obecného nařízení v režimu podle obecného nařízení o blokových výjimkách.

Zdroj: Evropská komise.

53

Zjistili jsme, že GŘ COMP vybíralo režimy podpory, jež měly být sledovány, na základě posouzení rizik a s přihlédnutím k výši poskytnuté podpory. V období 2009–2014 existovalo každý rok průměrně 2 401 režimů podpory s vykázanými výdaji. Ve stejném období GŘ COMP sledovalo celkem 220 režimů podpory (30 až 75 režimů podpory ročně). GŘ COMP odhaduje, že režimy, které v období 2009–2014 sledovalo, představovaly více než 20 % veškeré státní podpory poskytnuté v rámci režimů podpory. Většina režimů podpory trvá několik let a výdaje v jejich rámci se vykazují každoročně.

54

Na základě svého sledování v letech 2009 až 2014 Komise zjistila, že problémy se vyskytovaly u přibližně 36 % všech režimů podpory. Tyto problémy se týkaly nedostatků v koncipování režimů podpory (například protiprávní vynětí pravidel o motivačním účinku nebo chybějící právní ustanovení o maximální intenzitě podpory) nebo v provádění jednotlivých podpor (například nezákonné porušení oznamovací povinnosti u jednotlivé podpory převyšující prahové hodnoty podle obecného nařízení nebo poskytnutí podpory velkým podnikům, ačkoli byl režim podpory omezen na malé a střední podniky)⁴³. Obzvláště významné jsou problémy, které měly dopad na slučitelnost (7,3 % všech případů). V těchto případech může Komise vyžadovat navrácení podpory. Problémy s dopadem na slučitelnost se obzvláště často vyskytovaly u režimů podle obecného nařízení o blokových výjimkách (12,3 % všech případů u těchto režimů).

55

Více podrobných informací rozčleněných podle jednotlivých členských států a kategorií podpory za období 2006–2014 je uvedeno v příloze II, z níž vyplývá, že GŘ COMP považovalo polovinu nebo i více než polovinu všech režimů podpory v pěti členských státech (Řecko, Litva, Lucembursko, Portugalsko a Spojené království) za problematické. Výsledky monitorování prováděného GŘ COMP se sice netýkají pouze politiky soudržnosti, nicméně z přílohy II je vidět, že regionální rozvoj je kategorie pomoci, na kterou se GŘ COMP při svém monitorování zaměřuje nejčastěji.

Monitorování ze strany GŘ COMP v období 2009–2014 nevedla k významnému navracení státní podpory

56

Během let 2009–2014 vyústilo monitorování státní podpory ze strany Komise v osmi případech k dobrovolnému vrácení neoprávněných výdajů, které členské státy získaly zpět od příjemců⁴⁴. Kromě toho Komise zahájila osm formálních kroků, jako jsou např. postupy vyšetřování. Jeden z těchto kroků, který byl zahájen v roce 2014 ve vztahu ke Kypru, vedl k navrácení 0,3 milionu EUR v roce 2015 poskytnutých na opatření, jehož vynětí podle obecného nařízení o blokových výjimkách bylo nesprávné⁴⁵.

V programovém období 2007–2013 databáze Komise neumožňovaly analyzovat chyby v oblasti státní podpory

57

V programovém období 2007–2013 GŘ REGIO ani GŘ EMPL nezaznamenávalo zjištěné případy nedodržování pravidel státní podpory takovým způsobem, který by jim umožnil provést řádnou analýzu chyb v oblasti státní podpory. Pro programové období 2014–2020 generální ředitelství vytvořila databázi „MAPAR“ (Řízení auditních postupů, činností a zdrojů), v níž mají být zaznamenávána veškerá zjištění vyplývající z auditů EFRR, FS a ESF tříděná podle typu, kategorie a závažnosti. Chyby v oblasti státní podpory tvoří v této databázi samostatnou kategorii. Zjistili jsme však, že GŘ COMP nemělo k MAPAR přístup.

58

Další databází spravovanou úřadem OLAF, k níž má přístup GŘ REGIO a GŘ EMPL, nikoli však GŘ COMP, je systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), který Komise využívá ke shromažďování informací od členských států o veškerých nesrovnalostech převyšujících 10 000 EUR v podobě příspěvků EU⁴⁶ ve čtvrtletních intervalech. Během let 2010–2014 členské státy nahlásily 31 nesrovnalostí týkajících se státní podpory. Přestože se jednalo pouze o malý počet nesrovnalostí, Komise neprovedla jejich analýzu.

59

Zjistili jsme tyto nedostatky ve způsobu zaznamenávání informací o nesrovnalostech do systému IMS:

a)neexistovala žádná zvláštní typologie chyb v oblasti státní podpory, a kategorizace chyb napříč členskými státy tudíž nebyla důsledná. Chyby v oblasti státní podpory by musely být vyhledávány pomocí klíče „státní podpora“ ve všech úředních jazycích;

b)předložené informace v mnoha případech neuváděly povahu ani typ chyby. Například chyba v oblasti státní podpory by mohla být uvedena pouze jako „záležitost týkající se státní podpory“.

60

GŘ COMP sice také nemělo žádnou databázi, ale za programové období 2007–2013 provedlo pomocí tabulky v Excelu horizontální analýzu problémů, které zjistilo v rámci monitorování. Tyto informace s GŘ REGIO ani s GŘ EMPL nesdílelo. V březnu 2016 tak začalo činit GŘ COMP.

61

Neexistence spolehlivých databází a nedostatečná výměna informací o zjištěných chybách v oblasti státní podpory mezi generálními ředitelstvími Komise bránily provést ucelenou analýzu chyb týkajících se státní podpory v oblasti soudržnosti. Taková analýza by bývala mohla Komisi pomoci vypracovat cílenější a na míru šitá preventivní opatření pro členské státy anebo programy (viz např. body 101–105).

V návaznosti na rozhodnutí Soudního dvora z roku 2011 Komise zintenzivnila kontroly státní podpory na projekty v oblasti veřejné infrastruktury

62

V roce 1994 vydala Komise pokyny, v nichž uvedla, že realizace projektů v oblasti veřejné infrastruktury je obecným opatřením hospodářské politiky, na něž se pravidla státní podpory nevztahují⁴⁷. Členské státy tudíž financování investic do letišť, přístavů a podobné veřejné infrastruktury z veřejných zdrojů Komisi neoznamovaly. V těchto pokynech však Komise již uvedla, že hospodářské činnosti prováděné uvnitř letišť, z nichž mají letecké společnosti přímý nebo nepřímý přínos, za státní podporu považovat lze⁴⁸. Toto rozlišení na „veřejnou“ infrastrukturu a „účelově vybudovanou“ infrastrukturu bylo provedeno v roce 1995 ve výroční zprávě o hospodářské soutěži a později v příručce Komise o státní podpoře z roku 2003⁴⁹. V této příručce se uvádělo, že obecná pravidla státní podpory se nevztahují konkrétně na železniční, leteckou a námořní dopravu a dopravu po vnitrozemských vodních cestách. Během devadesátých let několik faktorů jako liberalizace trhu, privatizace a technologický pokrok přispělo k většímu komerčnímu využití infrastruktur. Počínaje rokem 1998 a v souladu s tímto výkladem Komise považovala pomoc udělenou na několik veřejných infrastruktur za státní podporu.

63

Evropský soudní dvůr vydal v roce 2000 a 2001 dvě rozhodnutí, v nichž potvrdil stanovisko, že financování investic do infrastruktury z veřejných zdrojů může představovat státní podporu (viz rámeček 7).

Rámeček 7

Dva důležité rozsudky Soudního dvora týkající se souladu projektů veřejné infrastruktury s pravidly pro státní podporu

V rozsudku „Aéroports de Paris“ Tribunál v prosinci 2000 rozhodl, že provozování letiště, včetně poskytování letištních služeb leteckým společnostem a poskytovatelům služeb na letištích, je hospodářskou činností, a tudíž se na ně vztahují pravidla státní podpory⁵⁰.

V rozsudku „Lipsko-Halle“ Tribunál v březnu 2011 rozhodl, že pokud je výstavba infrastruktury (například dráhy) neoddělitelně spjata s hospodářskou činností (například přepravou cestujících k letadlu), je samotná výstavba také hospodářskou činností⁵¹.

64

V srpnu 2012 GŘ COMP vydalo na základě rozsudku „Lipsko-Halle“ pokyny (označované také jako analytické tabulky), jejichž účelem bylo pomoci členským státům posoudit, zda by podpora poskytnutá na infrastrukturní projekty měla být oznámena Komisi.

65

Teprve po vynesení rozsudku „Lipsko-Halle“ a poté, co Komise v roce 2012 vydala tyto pokyny pro členské státy, se počet oznámení infrastrukturních projektů zvýšil⁵². S ohledem na rozsudky v případech „Aéroports de Paris“ a „Lipsko-Halle“ Komise v roce 2014 vyjádřila názor, že rozhodnutí Soudního dvora budou „použitelná na jakoukoliv infrastrukturu provozovanou za účelem hospodářské činnosti“ bez ohledu na dotčené odvětví⁵³.

Koordinace mezi generálními ředitelstvími Komise pro zajištění toho, že rozhodnutí o velkých projektech zohledňují pravidla státní podpory, byla do konce roku 2012 nedostatečná

66

Některé projekty EFRR/FS jsou z finančního hlediska tak významné, že aby členský stát zajistil spolufinancování ze strany EU, je nezbytné, aby Komise přijala zvláštní rozhodnutí. Celkové náklady těchto projektů jsou vyšší než 50 milionů EUR a zpravidla se jedná o rozsáhlé projekty v oblasti infrastruktury⁵⁴. Tyto projekty se označují jako velké projekty. Pokud podpora poskytnutá velkému projektu představuje státní podporu, je zároveň pravděpodobné, že musí být oznámena z důvodu svého rozsahu⁵⁵.

67

Pro programové období 2007–2013 Komise přijala 918 rozhodnutí o velkých projektech v hodnotě převyšující 75 miliard EUR v příspěvcích EU. Průměrný příspěvek EU na tyto projekty činil 82,6 milionu EUR. Dohromady představují tyto projekty více než 25 % veškerých výdajů z EFRR/FS, přičemž mezi jednotlivými členskými státy panují významné rozdíly (viz obrázek 7).

68

Více podrobných informací o velkých projektech schválených Komisí pro programové období 2007–2013 je uvedeno v příloze III.

Obrázek 7

Příspěvky EU na velké projekty vyjádřené jako podíl na veškerých výdajích z EFRR/FS podle členských států

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě údajů Komise z roku 2015.

69

Členské státy musí do žádosti o velký projekt zahrnout nejrůznější informace, aby Komisi umožnily přijmout odůvodněné rozhodnutí na základě posouzení relevantnosti projektu, jeho životaschopnosti, udržitelnosti, environmentálního profilu a oprávněnosti požadovaného financování, a také informací členského státu o tom, zda projekt obnáší i státní podporu. Komise uvedla, že od roku 2012 GŘ REGIO formálně v rámci svých interních postupů konzultuje s GŘ COMP všechny žádosti o velké projekty, přičemž GŘ COMP může v této fázi pro GŘ REGIO poukázat na to, že projekt měl být oznámen. GŘ REGIO navíc jakožto vedoucí generální ředitelství musí rozhodnutí o schválení velkého projektu projednat s GŘ COMP a dalšími příslušnými generálními ředitelstvími⁵⁶.

70

Tyto konzultace jsou obzvláště důležité tehdy, když členský stát v žádosti o realizaci velkého projektu uvede, že se k němu neváže státní podpora, neboť v takovém případě GŘ COMP neobdrží oznámení. I když ale Komise svým rozhodnutím velký projekt schválí, neexistuje žádná záruka, že projekt je v souladu s pravidly státní podpory. Z analýzy rozhodnutí Komise týkajících se velkých projektů vyplynulo, že se v nich neuvádí, že rozhodnutí není potvrzením souladu projektů s platnými právními předpisy v oblasti státní podpory.

71

Z 918 velkých projektů schválených pro programové období 2007–2013 Komise do konce roku 2012 přijala 440. GŘ COMP u těchto projektů systematicky neověřovalo, zda investice do veřejné infrastruktury nezahrnují i státní podporu. Navíc v listopadu 2012Komise členským státům zaslala zprávu, v níž uvedla, že „nemá v úmyslu systematicky zkoumat, zda velké projekty v oblasti infrastruktury, na něž se tato zpráva vztahuje a k nimž již bylo vydáno rozhodnutí […] před datem této zprávy, jsou v souladu s pravidly státní podpory“⁵⁷. V zásadě je tedy možné, že členský stát obdržel od Komise rozhodnutí schvalující velký projekt, který byl zároveň v rozporu s pravidly státní podpory.

Nedostatečný důraz auditních orgánů členských států na soulad s pravidly státní podpory

72

Auditní orgány členských států jsou důležitou součástí kontrolního řetězce, jenž tvoří základ jistoty Komise v politice soudržnosti. Je proto důležité, aby auditní orgány disponovaly nezbytnými odbornými znalostmi a prováděly kontroly odpovídající kvality. Je to obzvláště důležité u kontroly souladu s pravidly státní podpory, jež jsou významným zdrojem chyb a neoprávněných výdajů v politice soudržnosti, ačkoli to o ESF platí v mnohem menší míře než o EFRR a FS (viz body 33–36).

73

Formou dotazníku jsme auditní orgány požádali o výsledky jejich kontrol státní podpory a zkoumali jsme vykazování chyb v oblasti státní podpory v jejich výročních kontrolních zprávách o operačních programech EFRR/FS. V rámci našich ročních auditů souladu jsme přezkoumali kontrolní seznamy auditních orgánů pro audit souladu s pravidly státní podpory. Rovněž jsme se auditních orgánů dotázali, zda od Komise obdrželi dostatečnou podporu a jak často spolupracovaly s jinými orgány členských států (např. úřady pro státní podporu) v oblasti státní podpory.

Auditní orgány odhalily výrazně menší počet případů nedodržování pravidel státní podpory než Komise nebo Účetní dvůr

74

Jak vyplývá z informací poskytnutých v rámci průzkumu, auditní orgány odhadly, že v období 2010–2014 se státní podpora vázala přibližně ke třetině (32,4 %) projektů EFRR/FS a ESF, které kontrolovaly. Auditní orgány zjistily chyby v oblasti státní podpory v průměru u 3,6 % kontrolovaných projektů (viz obrázek 8). Za téže období jsme u projektů EFRR/FS a ESF odhalili více než pětkrát více chyb v oblasti státní podpory (viz bod 35, tabulka 2), ačkoli jsme uplatnili stejnou metodu výběru vzorku⁵⁸.

Obrázek 8

Státní podpora podle kontrol projektů provedených auditními orgány, 2010–2014

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě výsledků průzkumu.

75

Rovněž jsme analyzovali 1026 výročních kontrolních zpráv o operačních programech EFRR/FS, které byly GŘ REGIO předloženy v období 2010–2014 (viz tabulka 5). Auditní orgány měly ve výročních kontrolních zprávách představit „hlavní výsledky“ svých kontrol projektů⁵⁹. Zabývali jsme se především vykazováním chyb v oblasti státní podpory. Zjistili jsme, že chyby v oblasti státní podpory byly zmíněny pouze ve 40 z 1026 výročních kontrolních zprávách (3,9 %). Nejčastěji vykázaná chyba v těchto zprávách se týkala podpory de minimis.

Tabulka 5

Výroční kontrolní zprávy předložené GŘ REGIO, 2010–2014

Rok | Počet přezkoumaných výročních kontrolních zpráv | Počet výročních kontrolních zpráv uvádějících zjištěné nesrovnalosti v oblasti státní podpory | Četnost zjištění
2010 | 199 | 4 | 2,0 %
2011 | 211 | 8 | 3,8 %
2012 | 203 | 9 | 4,4 %
2013 | 209 | 9 | 4,3 %
2014 | 204 | 10 | 4,9 %
Celkem | 1 026 | 40 | 3,9 %

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě analýzy výročních kontrolních zpráv předložených GŘ REGIO.

76

Z naší analýzy vyplývá, že podíl výročních kontrolních zpráv s vykázanými chybami v oblasti státní podpory je u jednotlivých členských států různý; v případě Dánska se jedná o celkem pět zpráv, u Kypru, Estonska a Francie o čtyři a u Maďarska a Litvy o tři. U osmi členských států (Belgie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Malta, Rakousko, Slovinsko, Slovensko) jsme nenalezli žádnou výroční kontrolní zprávu, v níž by byly zmíněny chyby v oblasti státní podpory.

77

V porovnání s výsledky kontrol, které provedla Komise (viz body 47–56) a náš orgán (viz body 33–44), odhalily auditní orgány výrazně nižší míru chyb v oblasti státní podpory.

78

K činnostem v rámci naší roční kontroly dodržování pravidel za rok 2014 byl i přezkum vzorku 53 kontrolních seznamů, které auditní orgány použily ve svých kontrolách projektů. Zjistili jsme, že 18 z nich (přibližně 33 %) vykazovalo značné nedostatky. Kontrolní seznam například nevyžadoval ověření intenzity podpory, což je podle našich kontrol jeden z hlavních zdrojů chyb (viz bod 39)⁶⁰. Náležité kontrolní seznamy státní podpory by auditním orgánům mohly pomoci při odhalování chyb v oblasti státní podpory.

79

V průběhu roku 2015 Komise vyzvala auditní orgány, aby se touto otázkou zabývaly, a podle naší analýzy došlo v tomto ohledu k významnému zlepšení⁶¹.

V souvislosti s kontrolami dodržování pravidel státní podpory potřebují orgány členských států další podporu.

80

Téměř všechny auditní orgány, které se zapojily do našeho průzkumu, považovaly právní rámec EU pro státní podporu za přinejmenším poměrně složitý (viz obrázek 9). Více než 35 % z nich uvedlo, že největším faktorem, který způsobuje složitost státní podpory, je objem právních předpisů. Dalších 35 % uvedlo, že měli potíže s uplatňováním právních předpisů v praxi. Přehled právního rámce v oblasti státní podpory je uveden v příloze IV.

Obrázek 9

Hodnocení právního rámce EU pro státní podporu – odpovědi auditních orgánů na průzkum

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě výsledků průzkumu.

81

Více než 85 % všech auditních orgánů, které odpověděly na naše dotazy, se rovněž domnívalo, že další podpora ze strany Komise by byla přínosná (viz obrázek 10). Nejčastěji zmiňovaly praktickou příručku s případovými studiemi (necelých 70 %) a dodatečná vzdělávací opatření (50 %).

Obrázek 10

Další nezbytná podpora ze strany Komise v oblasti státní podpory – odpovědi auditních orgánů na průzkum

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě výsledků průzkumu.

82

Z průzkumu také plyne, že téměř 70 % auditních orgánů nikdy nebo jen výjimečně komunikovalo s úřady pro státní podporu. Auditní orgány osmi členských států nevěděly, že v jejich státě existuje na ústřední úrovni úřad pro státní podporu. Je vhodné, aby auditní orgány častěji spolupracovaly s úřady pro státní podporu a využívaly tak jejich odborných znalostí v této oblasti.

Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných právních předpisů v oblasti státní podpory a k podpoře správní kapacity členských států.

83

Snažili jsme se zjistit, zda Komise řešila problém nedodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti přijímáním vhodných preventivních opatření. Tyto kroky mohou zahrnovat legislativní opatření, například zjednodušení pravidel nebo zavedení požadavků na vykazování pro účely monitorování, a nelegislativní opatření, jako je školení, semináře a šíření osvědčených postupů. Tato opatření mohou být určena orgánům zapojeným do řízení a kontroly státní podpory v oblasti politiky soudržnosti, jakož i dalším subjektům.

Rozšířené obecné nařízení o blokových výjimkách přenáší odpovědnost z Komise na členské státy

Nové obecné nařízení o blokových výjimkách stanoví více výjimek z oznamovací povinnosti, zvyšuje transparentnost a zavádí požadavky na hodnocení

84

V období 2009–2014 bylo podle obecného nařízení vynaloženo více než 115 miliard EUR⁶². V červnu 2014 přijala Komise nové obecné nařízení, které nahradilo obecné nařízení z roku 2008. Jedná se o nejvýznamnější opatření, které Komise přijala pro oblast státní podpory pro programové období 2014–2020. Hlavní změny v obecném nařízení z roku 2014:

a)rozšíření oblasti působnosti nařízení;

b)změna v uplatňování motivačního účinku;

c)přísnější požadavky na transparentnost a

d)následné hodnocení velké režimy podpory.

Rozšíření oblasti působnosti

85

Oblast působnosti obecného nařízení byla rozšířena zavedením nových kategorií podpory⁶³, rozšířením kategorií podpory již vyňatých podle obecného nařízení z roku 2008⁶⁴ a zvýšením prahových hodnot oznamovací povinnosti a intenzit podpory u některých opatření podpory⁶⁵.

86

Rozšíření oblasti působnosti je důležité. GŘ COMP předpokládá, že obecné nařízení z roku 2008 se vztahovalo na 60 % opatření podpory a 30 % poskytnuté podpory⁶⁶. Naopak u programového období 2014–2020 předpokládá, že by se obecné nařízení z roku 2014 mohlo vztahovat na 75 až 90 % opatření podpory a 67 % poskytnuté podpory (viz obrázek 11)⁶⁷. Přesný dopad rozšíření oblasti působnosti bude možné posoudit až v následujících letech.

Obrázek 11

Předpokládaný minimální dopad rozšíření oblasti působnosti obecného nařízení z roku 2014 ve srovnání s obecným nařízením z roku 2008

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě předpokladů Komise a obecných nařízení z roku 2008 a 2014.

87

Rozšířením oblasti působnosti obecného nařízení Komise značně snížila administrativní zátěž členských států a svých generálních ředitelství, neboť bude nutné oznamovat výrazně méně opatření podpory. Tímto krokem však také přenesla více odpovědnosti na členské státy. U velkého počtu opatření podpory budou nyní muset ověřovat, zda jsou v souladu s pravidly státní podpory, např. dodržování maximální intenzity podpory a prokázání motivačního účinku. Z monitorování provedeného Komisí vyplynulo, že se členské státy při koncipování a provádění režimů podpory v období 2009–2014 dopustily mnoha chyb. Tyto chyby měly pravděpodobně dopad na slučitelnost, zejména pak u režimů podle obecného nařízení (viz body 52–54).

Změna v uplatňování motivačního účinku

88

Žádoucího cíle, který si veřejná politika klade, může státní podpora dosáhnout účinně pouze tehdy, bude-li mít motivační účinky, tj. bude-li příjemce podpory podněcovat k výkonu činností, do kterých by se bez této podpory nepustili (viz bod 40). Účelem druhé hlavní změny obsažené v obecném nařízení z roku 2014 je snadnější prokazování takového motivačního účinku ze strany velkých podniků při získávání podpory z režimu podpory, a to sladěním požadavků s požadavky kladenými na malé a střední podniky (viz tabulka 6). Tímto se opět snižuje administrativní zátěž Komise, členských států a podniků.

Tabulka 6

Prokazování motivačního účinku, obecné nařízení z roku 2008 ve srovnání s obecným nařízením z roku 2014

| Obecné nařízení z roku 2008 | Obecné nařízení z roku 2014
Podpora pro malé a střední podniky | a)předložení žádosti o projekt před zahájením práce na projektu nebo činnosti
Podpora poskytnutá velkým podnikům v rámci režimů podpory | a)předložení žádosti o projekt před zahájením práce na projektu nebo činnosti
a)ověření, že dokumentace vypracovaná příjemcem stanoví, že podpora vedla k významnému nárůstu velikosti, rozsahu nebo rychlosti provedení projektu nebo k významnému navýšení výdajů na projekt | -
Podpora poskytnutá velkým podnikům mimo rámec režimů podpory | a)předložení žádosti o projekt před zahájením práce na projektu nebo činnosti a b)ověření, že dokumentace vypracovaná příjemcem stanoví, že podpora vedla k významnému nárůstu velikosti, rozsahu nebo rychlosti provedení projektu nebo k významnému navýšení výdajů na projekt

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě obecných nařízení z roku 2008 a 2014.

Přísnější požadavky na transparentnost

89

Třetí hlavní změnou obsaženou v obecném nařízení z roku 2014 je značné zpřísnění požadavků na transparentnost u jednotlivých případů podpory. Ustanovení týkající se transparentnosti nyní od členských států vyžadují, aby zveřejňovaly informace nejen o režimech podpory a ad hoc podpory, ale také o všech jednotlivých opatřeních podpory převyšující 500 000 EUR udělených v rámci režimů pomoci⁶⁸. Podle obecného nařízení z roku 2008 musely členské státy informace poskytovat pouze u větších jednotlivých opatření podpory, pouze Komisi (bez povinnosti zveřejňovat je) a pouze u regionální investiční podpory a podpory na výzkum a vývoj za stanovených okolností⁶⁹.

90

Aby bylo snadnější centrálně zveřejňovat všechny informace uvedené na vnitrostátních nebo regionálních internetových stránkách o poskytnuté státní podpoře, vytvořilo GŘ COMP ve spolupráci s členskými státy zvláštní IT nástroj zvaný „Transparency Award Module“. Tento nástroj byl spuštěn 1. července 2016⁷⁰.

91

Předpokládáme, že se zvýší transparentnost a zlepší se dodržování pravidel státní podpory v členských státech, neboť zainteresované strany budou mít k dispozici lepší informace k podávání stížností o protiprávní podpoře. Komise je povinna všechny tyto stížnosti prošetřit (viz bod 20).

Následné hodnocení velkých režimů podpory

92

Pro obecné nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 Komise zavedla pojem následného hodnocení režimů podpory v určitých kategoriích, jejichž roční rozpočet přesahuje 150 milionů EUR⁷¹. Tato hodnocení musejí provádět členské státy za účelem posouzení pozitivních a negativních účinků režimů podpory. Následné hodnocení zvyšuje administrativní zátěž pro členské státy, GŘ COMP však tento nárůst snížilo omezením požadavku na hodnocení pouze na velké režimy podpory. Do konce roku 2015 předložily členské státy GŘ COMP 18 plánů hodnocení v souladu s obecným nařízením o blokových výjimkách z roku 2014. První výsledky hodnocení se očekávají v roce 2017.

Použití nového obecného nařízení se zpětným účinkem

93

Nové obecné nařízení o blokových výjimkách bylo zveřejněno dne 26. června 2014 a v platnost vstoupilo 1. července 2014. Čl. 58 odst. 1 stanoví, že „toto nařízení se použije na jednotlivou podporu poskytnutou před jeho vstupem v platnost“⁷². Znamená to, že podpora poskytnutá před vstupem obecného nařízení z roku 2014 v platnost, která byla v době poskytnutí podpory neslučitelná s vnitřním trhem, by mohla být následně prohlášena za slučitelnou, pokud je slučitelná podle nových nebo pozměněných ustanovení obsažených v nařízení⁷³. Příjemce může například porušovat ustanovení o motivačním účinku platná v době poskytnutí podpory, avšak nikoliv nová ustanovení obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2014. Kvůli zpětnému uplatnění obecného nařízení z roku 2014 by členské státy nadále nebyly povinny tuto podporu navracet.

94

Zpětná účinnost by mohla vést k tomu, že určité opatření podpory bude prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem v důsledku změny v ustanovení nebo zavedení nového ustanovení, jež nebylo platné v době poskytnutí podpory. Komise při svém monitorování v období 2009–2014 odhalila 16 problémů s dopadem na slučitelnost v době poskytnutí podpory. Ve čtyřech z těchto případů později zjistila, že podpora byla slučitelná kvůli zpětné účinnosti obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2014. Obdobně jsme v našich výročních auditech souladu za rok 2014 objevili dvě chyby týkající se státní podpory, které měly finanční dopad v době poskytnutí podpory (v době platnosti obecného nařízení z roku 2008), avšak v době našeho auditu se jednalo pouze o problém týkající se dodržování pravidel bez finančního dopadu (po vstupu obecného nařízení z roku 2014 v platnost).

Přetrvávající potíže v členských státech se sledováním stavu navracení protiprávní podpory

95

V obecném nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 je zachována zásada stanovená již obecným nařízením z roku 2008, podle níž je zakázáno poskytovat podporu subjektům, vůči nimž byl vydán inkasní příkaz⁷⁴. Toto ustanovení je označováno jako zásada z rozsudku ve věci Deggendorf.

96

Přijme-li Komise rozhodnutí o navracení protiprávní podpory, je dotčený členský stát povinen protiprávní podporu od příjemce získat zpět. Rozhodnutí o navracení podpory se zveřejňují v Úředním věstníku EU. Na rozdíl od jednotlivých opatření podpory, kdy se v rozhodnutí o navracení prostředků uvádí, kterého příjemce se rozhodnutí týká, v případě režimů podpory je zpravidla na členském státu, aby uvedl, který podnik obdržel podporu, a Komisi informoval o výši vymahatelné částky. V případě rozhodnutí o navracení prostředků vztahujících se na vnitrostátní režimy podpory tak rozhodnutí zveřejněné v Úředním věstníku neuvádí konkrétní dotčené subjekty. Navíc je to členský stát, který odpovídá za vymáhání prostředků a který o něm Komisi informuje. Neexistuje však systém, jehož prostřednictvím by byl stav těchto řízení o navracení podpory (tj. zda stále platí inkasní příkaz) napříč členskými státy EU přístupný příslušným orgánům jiného členského státu. To představuje problém obzvlášť v souvislosti se subjekty, které jsou činné ve více členských státech.

Přísnější podmínky podpory v pokynech k regionální podpoře podporují uplatňování obecného nařízení o blokových výjimkách

97

Komise má za to, že podpora poskytovaná v rámci pokynů ke státní podpoře (viz Příloha IV) představuje velké riziko pro vnitřní trh, a to jednak z důvodu rozsahu podpory (individuální podpora přesahující prahové hodnoty oznamovací povinnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách), nebo druhu podpory (například provozní podpora pro malé a střední podniky v určitých regionech musí být podle pokynů k regionální podpoře oznámena⁷⁵). Z tohoto důvodu jsou ustanovení těchto pokynů přísnější než ustanovení nařízení o blokových výjimkách. Pokyny k regionální podpoře patří mezi jedny ze sedmi pokynů ke státní podpoře, které byly revidovány pro programové období 2014–2020, a zaměřují se na rozvoj znevýhodněných oblastí, pokud jde o životní úroveň (oblasti, kde HDP na obyvatele je nižší nebo rovno 75 % průměru v EU) nebo hustotu obyvatelstva (oblasti s méně než 12,5 obyvateli na km²), mají velký význam pro politiku soudržnosti.

98

Pokyny k regionální podpoře pro programové období 2014–2020 zvyšují transparentnost, protože vyžadují zveřejňování příslušných informací na ústřední webové stránce⁷⁶. Snižují riziko, že by podpora narušovala vnitřní trh snižováním maximální výše podpory povolené pro velké podniky ve všech regionech, kromě nejchudších⁷⁷. Mění také použití motivačního účinku. Například v oblasti investiční podpory se nyní od příjemců podpory požaduje, aby poskytli hypotetické srovnání, co by se stalo v případě, že by podporu nezískali⁷⁸. Požadavek se použije také pro malé a střední podniky, v důsledku čehož jsou pokyny k regionální podpoře přísnější než obecné nařízení o blokových výjimkách, pokud jde o prokázání motivačního účinku (viz bod 88).

99

Pokyny k regionální podpoře také za určitých podmínek požadují následné hodnocení programů podpory. Následné hodnocení může nařídit GŘ COMP pro režimy podpory, které mají velký rozpočet, obsahují nové charakteristiky nebo jestliže se předpokládají významné změny v oblasti trhu, technologií nebo právních předpisů⁷⁹. K 30. červnu 2016 předložily členské státy deset plánů hodnocení v souladu s pokyny ke státní podpoře, včetně pokynů k regionální podpoře.

Nově zavedené předběžné podmínky a postup pro velké projekty mohou zlepšit dodržování pravidel státní podpory v politice soudržnosti

100

Nařízení o společných ustanoveních pro programové období 2014–2020 zavádí dvě změny, které jsou stěžejní pro státní podporu v politice soudržnosti⁸⁰:

a)předběžné podmínky; a

b)nový, nepovinný postup pro schvalování velkých projektů.

Členské státy, které nesplňují předběžné podmínky, nejsou ty, u nichž Komise v minulosti shledala nejvíce problémů.

101

Předběžné podmínky jsou podmínky na základě předem vymezených kritérií, které Komise považuje za nezbytné předpoklady účinného a účelného využití fondů EU. Státní podpora je jednou z oblastí, pro něž jsou tyto podmínky určeny. Podle Komise může splnění těchto podmínek snížit počet chyb a problematických případů státní podpory, jelikož pomáhá zlepšit systémy řízení a kontroly v členských státech, které by měly zlepšit soulad s pravidly státní podpory.

102

Členské státy měly provést sebehodnocení, zda a jak splňují následující tři podmínky: účinné uplatňování pravidel o státní podpoře, školení a informování zaměstnanců a správní kapacita⁸¹. Pět členských států došlo v souladu s Komisí k závěru, že v době přijetí dohod o partnerství podmínky nesplňovalo (viz tabulka 7).

Tabulka 7

Členské státy, které neplní kritéria předběžných podmínek pro státní podporu

Kritérium | Chorvatsko | Česká republika | Itálie | Rumunsko | Slovensko
Opatření pro účinné uplatňování pravidel státní podpory | - | - | - | - | -
Opatření pro školení a informování zaměstnanců | - | √ | - | √ | √
Opatření k zajištění správní kapacity | - | - | - | √ | -

Poznámka:√znamená, že kritérium je splněno

-znamená, že kritérium není splněno

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.

103

Ve všech případech se GŘ REGIO a dotčený členský stát dohodly na řadě opatření, která má členský stát učinit a doložit v akčních plánech. Příklady některých opatření jsou uvedeny v rámečku 8.

Rámeček 8

Příklady opatření, která mají být provedena za účelem splnění kritérií předběžných podmínek pro státní podporu

Členské státy uvedené v tabulce 7 musejí přijmout opatření v souvislosti s:

Účinným uplatňováním pravidel o státní podpoře Příklady schválených opatření:

zřízení centrálních registrů státní podpory pro soulad s obecným nařízením o blokových výjimkách z roku 2014 nebo pro registraci podpory de minimis (Itálie a Rumunsko); nebo

zajištění souladu se zásadou z rozsudku ve věci Deggendorf, například zveřejněním seznamu společností, na něž byl vydán inkasní příkaz (Česká republika, Itálie a Rumunsko).

Školením a informováním zaměstnanců Příklady schválených opatření:

vyžadovat od zaměstnanců, aby se zúčastnili alespoň dvou školení o státní podpoře ročně (Itálie);

zřízení operativní sítě odborníků a koordinátorů v oblasti státní podpory (Chorvatsko).

Zajištěním správní kapacity Příklady schválených opatření:

požadavek, aby členský stát posílil správní kapacitu z 10 na 15 pracovních míst (Slovensko); nebo

přijetí náborového plánu pro vnitrostátní orgány zapojené do řízení strukturálních a investičních fondů (Chorvatsko).

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě akčních plánů členských států pro předběžné podmínky týkající se státní podpory.

104

Tato opatření musí být dokončena do konce roku 2016. Jejich dokončení posoudí Komise v návaznosti na zprávy o splnění akčních plánů členskými státy. Pokud Komise na základě svých posouzení dospěje k závěru, že akční plán nebyl řádně proveden, může dotčenému členskému státu pozastavit platby⁸². Koncem srpna 2016 posouzení Komise týkající se toho, zda daných pět členských států provedlo všechna opatření ve svém akčním plánu, stále probíhalo.

105

V nařízení o společných ustanoveních se od členských států nevyžadovalo, aby bylo jejich sebehodnocení zaměřeno na soulad s pravidly v oblasti státní podpory na programové období 2007–2013, ale stanovila se v něm tři konkrétní kritéria související se správními mechanismy (viz tabulka 7). Při posuzování sebehodnocení členských států Komise příliš nevyužila dostupné informace z monitorování, aby stanovila postup pro všechny členské státy, v nichž byly v minulosti zjištěny výrazné problémy. Z výsledků monitorování, které provádělo GŘ COMP v období 2006–2014, vyplynulo, že problémy s koncipováním a prováděním opatření podpory mělo několik členských států častěji než ty členské státy, které došly k závěru, že nesplňují předběžné podmínky pro státní podporu (viz bod 55).

Alternativní postup schvalování pro velké projekty může v Komisi zlepšit rozhodování o otázkách v oblasti státní podpory, avšak není koncipován tak, aby poskytoval členským státům právní jistotu

106

V programovém období 2007–2013 byly velké projekty Komisí schvalovány poté, co přezkoumala žádosti týkající se velkého projektu zaslané členskými státy (viz body 66–71). V programovém období 2014–2020 byl nařízením o společných ustanoveních zaveden druhý, alternativní postup schvalování velkých projektů, označovaný jako nezávislý přezkum kvality⁸³, v němž před tím, než je projekt oznámen Komisi, žádost posuzuje nezávislý odborník (viz rámeček 9). Použití tohoto alternativního postupu není povinné. K červnu 2016 byla v rámci alternativního postupu předložena pouze jedna žádost týkající se velkého projektu.

Rámeček 9

Jmenování nezávislého odborníka a potvrzení nezávislého přezkumu kvality

Nezávislý odborník přezkoumává návrh na velký projekt. Přezkum zahrnuje analýzu charakteru opatření souvisejícího s podporou a jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Je-li žádost projektu posouzena kladně, řídící orgán může velký projekt schválit a zaslat ho Komisi. Komise může ve lhůtě tří měsíců předložit námitky k projektu, pokud zjistí „významné nedostatky“ ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality.

Odborníka vybírá členský stát a schvaluje ho Komise. Komise již předběžně schválila expertní skupinu nazvanou „Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech“ (JASPERS)⁸⁴.

107

Tento alternativní postup pro velké projekty možná v rámci Komise zlepší rozhodování o otázkách v oblasti státní podpory, ale není koncipován tak, aby systematicky zajišťoval právní jistotu, pokud jde o soulad s pravidly státní podpory, v okamžiku, kdy se přijímá rozhodnutí o velkém projektu. Tuto jistotu lze získat pouze na základě oznámení členského státu a následném rozhodnutí Komise (viz bod 70).

Společný akční plán pro státní podporu zavedený Komisí má za cíl posílit správní kapacitu členských států a vyžaduje nepřetržitou pozornost

108

V březnu 2015 se GŘ COMP a GŘ REGIO dohodly na společném akčním plánu pro státní podporu⁸⁵.

109

Akční plán původně tvořilo šest opatření na zvýšení povědomí a zlepšení znalostí v oblasti státní podpory ve všech členských státech. Jedná se o: určení a šíření osvědčených postupů, školení pro odborníky v oblasti státní podpory, workshopy týkající se jednotlivých zemí, semináře pro odborníky, další rozvoj databáze otázek a odpovědí (síť ESHS-EP⁸⁶) a rozvoj informační databáze státní podpory. V roce 2016 Komise přidala sedmé opatření (viz tabulka 8).

Tabulka 8

Společný akční plán Komise pro státní podporu

Číslo | Opatření a lhůta | Popis | Stav ke konci srpna 2016
1 | Určení a šíření osvědčených postupů První výstupy se očekávají do konce 2. čtvrtletí 2015 | Sestavit soupis účinných opatření v různých členských státech s cílem vybudovat správní kapacitu a určit osvědčené postupy, které bude možné sdílet. | Dokončeno v roce 2016
2 | Školení vnitrostátních odborníků na státní podporu o evropských strukturálních a investičních fondech¹ 2. čtvrtletí roku 2015 | Jednodenní školení uzpůsobené na míru vnitrostátním odborníkům na státní podporu konané v Bruselu. | Do srpna 2016 ještě neproběhlo.
3 | Workshopy týkající se jednotlivých zemí Začátek od 2. čtvrtletí 2015 | Uspořádání interaktivních seminářů týkající se jednotlivých zemí, které nesplňují předběžné podmínky o státní podpoře nebo v nichž byla zjištěna závažná problematická místa. | Semináře byly uspořádány v roce 2014 (Španělsko) a 2015 (Bulharsko, Chorvatsko, Česká republika, Itálie, Rumunsko a Slovensko).
4 | Semináře pro odborníky, internetová školení Průběžné opatření | Šíření znalostí prostřednictvím úzce specializovaných, na míru uzpůsobených seminářů zaměřených na konkrétní téma/problematiku. | V lednu 2016 se v Bruselu konal tematický workshop pro výzkum, vývoj a inovace.
5 | Tvorba databáze otázek a odpovědí Průběžné opatření | Poskytování pokynů v souvislosti s výkladem nových předpisů všem vnitrostátním odborníkům na státní podporu prostřednictvím sdílené IT platformy plně spravované GŘ COMP. | Vloženo bylo více než 600 otázek a odpovědí; od června 2016 probíhá jejich přesun do nástroje „eState aid wiki“ (viz opatření 6)
6 | Vývoj nástroje State aid wiki Průběžné opatření | Zajímavé a relevantní otázky položené prostřednictvím sítě ESHS-EP shrnuté na mnoha stránkách. | On-line od února 2016 pod názvem eState aid wiki. Do června 2016 bylo vloženo přibližně 270 otázek a odpovědí.

7
Vývoj speciálního školicího modulu
GŘ REGIO/GŘ EMPL a GŘ COMP vypracovávají společně s Evropským institutem veřejné správy sérii dvoudenních školení v oblasti státní podpory. Dvě školení proběhnou v Bruselu v listopadu a prosinci 2016 a na žádost členských států jich lze zorganizovat více. Cílovou skupinou jsou ti, kdo pracují s prostředky evropských strukturálních a investičních fondů a mají už určité zkušenosti v oblasti státní podpory.
Plánuje se na listopad a prosinec 2016.

1 Evropské strukturální a investiční fondy jsou EFRR, FS, ESF, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond.

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě informací Komise.

110

Z těchto sedmi opatření v rámci společného akčního plánu pro státní podporu bylo opatření 1 a 3 provedeno úplně, opatření 5 a 6 byla provedena a očekává se, že budou fungovat průběžně. Zbývající tři opatření se do srpna 2016 nerealizovala: jedno bylo v procesu spuštění (opatření 4) a dvě měla být teprve zahájena (opatření 2 a 7).

111

Navíc jsme zjistili, že GŘ REGIO a GŘ EMPL výrazně zvýšily celkový počet poskytovaných školení z 5 v období 2012–2013 na 17 v období 2014–2015. GŘ COMP v letech 2014 a 2015 na žádost 19 členských států uspořádalo 37 školení o reformě právních předpisů v oblasti státní podpory na programové období 2014–2020⁸⁷. GŘ COMP navíc do ledna 2016 uspořádalo školení pro pět členských států⁸⁸ o státní podpoře a infrastruktuře.

112

Společný akční plán pro státní podporu a zvyšování počtu školicích činností poskytovaných Komisí jsou součástí soustředěného úsilí na zlepšení dodržování pravidel státní podpory členskými státy, a to částečně v reakci na jejich větší povinnosti v oblasti státní podpory. Tyto iniciativy mají význam pro zmírňování rizika zvyšování úlohy členských států při navrhování a provádění opatření podpory. Výsledky našeho průzkumu ukazují, že zejména databáze eState aid wiki byla přijata velmi kladně a že ji členské státy ve velké míře využívají: k 30. červnu 2016 bylo podáno přibližně 270 otázek a odpovědí⁸⁹.

113

Do jaké míry tato opatření povedou k lepšímu odhalování a předcházení chyb ve státní podpoře v členských státech, bude možné posoudit až v budoucnosti.

27 Pro více informací o způsobu výběru vzorků a prověřování projektů viz příloha 1.1, body 4–10 naší výroční zprávy za rozpočtový rok 2014.

28 Finančním dopadem se rozumí, že jsme zjistili rozdíl mezi skutečnou hodnotou transakce a hodnotou, jíž by bylo dosaženo, pokud by byl projekt řízen v souladu s platnými ustanoveními. V příloze 1.1 naší výroční zprávy za rozpočtový rok 2014 jsou uvedeny další podrobnosti k naší metodice.

29 Odhadovaná míra chyb je statistickým odhadem pravděpodobného procenta chyb v základním souboru. Viz příloha 1.1 bod 15 naší výroční zprávy za rozpočtový rok 2014.

30 V období 2010–2014 činila průměrná roční odhadovaná míra chyb v politice soudržnosti 5,7 %.

31„Intenzitou podpory“ se rozumí výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů na projekt. Viz např. čl. 2 odst. 26 nařízení (EU) č. 651/2014.

32 Viz návrh společných zásad pro ekonomické posouzení slučitelnosti státní podpory, které vypracovala Komise a které jsou k dispozici na webových stránkách GŘ COMP.

33 Malé a střední podniky mohou získat vyšší intenzitu podpory, protože Komise se domnívá, že selhání trhu, například přístup k finančním prostředkům, jsou u malých podniků větší. Viz příručka pravidel pro poskytování státní podpory malým a středním podnikům ze dne 25. února 2009 vypracovaná Komisí.

34 COM(2012) 209 final ze dne 8. května 2012 „Modernizace státní podpory v EU“.

35 Čl. 8 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3). Tomuto nařízení předcházelo nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na vnitrostátní regionální investiční podporu.

36 Bod odůvodnění 21 nařízení Komise (EU) č. 1407/2013.

37 Výroční zpráva o činnosti GŘ REGIO za rok 2014, oddíl 2.1.1 „Účinnost kontrol z hlediska legality a správnosti“, strana 47.

38 Článek 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

39 Finanční opravy lze provádět vynětím neoprávněných výdajů z výkazů výdajů členských států nebo vymáháním částek od příjemců.

40 Z našich 13 chyb s finančním dopadem jich pět vedlo k uložení finanční opravy. Jedna finanční oprava se týkala jedné z našich 19 chyb, které jsme klasifikovali jako chyby bez finančního dopadu.

41 Věc C-301/87, body 17–23.

42 Čl. 108 odst. 1 SFEU: „Komise […] zkoumá průběžně režimy podpor existující v […] [členských] státech. Navrhuje jim vhodná opatření, která vyžaduje postupný rozvoj nebo fungování vnitřního trhu.“

43 Jednotlivá podpora je jakákoli podpora poskytnutá podle režimu podpory nebo mimo tento režim. Před rokem 2015 GŘ COMP nesledovalo jednotlivé podpory poskytnuté mimo rámec režimů podpory.

44 Čtyři případy v roce 2009, jeden v roce 2011, jeden v roce 2012 a dva v roce 2014.

45 Viz rozhodnutí Komise C(2014) 9362 ze dne 9. ledna 2015.

46 Článek 28 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (programové období 2007–2013) (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1), a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1970 ze dne 8. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o zvláštní ustanovení k podávání zpráv o nesrovnalostech ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti a Evropského námořního a rybářského fondu (programové období 2014–2020) (Úř. věst. L 293, 10.11.2015, s. 1).

47 Viz bod 12 dokumentu s názvem Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podporu v odvětví letectví (Úř. věst. C 350, 10.12.1994).

48 Viz bod 12 dokumentu s názvem Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podporu v odvětví letectví (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).

49 Viz COM(96) 126 v konečném znění, poslední odstavec 175 a Příručka o pravidlech Společenství pro státní podporu, s. 6 a 10.

50 Věc T-128/98, Aéroports de Paris.

51 Spojené věci T-443/08 a T-445/08, Lipsko Halle.

52 Například GŘ COMP v dopise „Dotazník v oblasti státní podpory zaměřený na fungování a zdanění přístavů“ ze dne 3. července 2013 uvedlo, že „v návaznosti na rozsudek „Lipsko-Halle“ Evropského soudního dvora obdržela Evropská komise větší počet oznámení o investičních projektech v oblasti přístavní infrastruktury zahrnujících podporu z veřejných zdrojů.“ Viz COMP/E3/H3/IA/jf/20 13/68609.

53 Bod 35 návrhu sdělení Komise o pojmu státní podpora podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, zveřejněného v roce 2014. Sdělení bylo přijato dne 19. května 2016 (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/notice_aid_en.html) a obsahuje podobné znění.

54 U některých projektů je stanovena vyšší prahová hodnota 75 milionů EUR. Viz článek 100 nařízení č. 1303/2013.

55 Jedinými kategoriemi podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách, na něž se vztahují prahové hodnoty oznamovací povinnosti přesahující 50 milionů EUR, jsou regionální investiční podpora, investiční podpora na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví a podpora na širokopásmovou infrastrukturu a za určitých podmínek také podpora na výzkum a vývoj a provozní podpora na obnovitelné zdroje energie. Prahová hodnota oznamovací povinnosti u služeb obecného hospodářského zájmu činí 15 milionů EUR. Článek 4 nařízení č. 651/2014 a článek 2 rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu.

56 Všechny příslušné útvary Komise mají na posouzení nejméně 5 pracovních dní. Viz „Jednací řád Komise“, K(2000) 3614, 8.12.2000.

57 Evropská komise; Zpráva pro výbor COCOF č. 12-0059-01 „Ověřování souladu infrastruktury s pravidly státní podpory“; 21. listopadu 2012.

58 Auditní orgány musí zpravidla vybírat projekty do vzorku náhodně. Viz článek 17 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 pro programové období 2007–2013 a článek 127 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro programové období 2014–2020.

59 Nařízení Komise (ES) č. 1828/2006, příloha VI.

60 Viz bod 6.65 naší výroční zprávy týkající se rozpočtového roku 2014.

61 Viz bod 6.59 naší nadcházející výroční zprávy týkající se rozpočtového roku 2015.

62 Viz srovnávací přehled státních podpor vypracovaný Komisí v roce 2015.

63 Celkem bylo vytvořeno 22 nových kategorií výjimek, jako je podpora na širokopásmovou infrastrukturu a na sportovní a víceúčelovou rekreační infrastrukturu. Některé kategorie byly odstraněny, například podpora pro malé podniky nově založené podnikatelkami. Jiné kategorie byly sloučeny, například podpora na poradenské služby a podpůrné služby v oblasti inovací a podpora na vypůjčení vysoce kvalifikovaných pracovníků. Počet kategorií výjimek se celkově zvýšil z 26 na 43.

64 Oblast působnosti byla například rozšířena u podpory rizikového financování, investiční podpory výzkumné infrastruktury a u podpory na ochranu životního prostředí.

65 U 30 % stávajících kategorií podle obecného nařízení byly zvýšeny prahové hodnoty oznamovací povinnosti (například u výzkumu a vývoje byla hodnota zdvojnásobena). Míra intenzity podpory stoupla například u investiční pomoci na ochranu životního prostředí, a to z 35–55% na 40–75%.

66 Viz tiskové prohlášení Komise IP 14 587 ze dne 21. května 2014.

67 Viz memorandum Evropské komise 14-369 ze dne 21. května 2014.

68 Tyto informace, včetně všech příslušných aspektů poskytnuté podpory, jako je její výše, poskytující orgán a příjemce, mají být zveřejněny na souhrnné webové stránce o státní podpoře, a to na vnitrostátní nebo regionální úrovni nejpozději od 1. července 2016. Viz článek 9 obecného nařízení z roku 2014.

69 Článek 9 obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2008.

70 https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public/search/chooseLanguage.

71 Čl. 1 odst. 2 obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2014. Těmito kategoriemi jsou: regionální podpora, podpora určená malým a středním podnikům a podpora přístupu malých a středních podniků k financování, podpora výzkumu, vývoje a inovací, podpora na ochranu životního prostředí a podpora na širokopásmovou infrastrukturu.

72 Obecné nařízení z roku 2008 obsahovalo podobné ustanovení, viz článek 44.

73 Situace, kdy Komise rozhodne o slučitelnosti podpory poté, co byla poskytnuta, nastává, pokud podpora nebyla řádně oznámena a Komise je o této skutečnosti informována například prostřednictvím stížnosti zainteresované strany.

74 Čl. 1 odst. 4 obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 a čl. 1 odst. 6 obecného nařízení o blokových výjimkách z roku 2008.

75 Za zvlášť rizikovou pro vnitřní trh považuje Komise provozní podporu. Například operační programy pro programové období 2014–2020 obsahují prohlášení, že je třeba věnovat zvláštní pozornost pravidlům pro státní podporu týkajícím se provozní podpory.

76 Článek 3.8 pokynů k regionální podpoře na období 2014–2020.

77 Článek 5.4 pokynů k regionální podpoře na období 2014–2020 oproti článku 4.1.2 pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013.

78 Článek 3.5 pokynů k regionální podpoře na období 2014–2020 oproti článku 4.1.1 (bod 38) pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013.

79 Viz „Pokyny pro Komisi a členské státy ke společné metodice pro hodnocení systémů řízení a kontroly v členských státech“ ze dne 18. prosince 2014.

80 Nařízení (EU) č. 1303/2013.

81 Článek 19 nařízení (EU) č. 1303/2013.

82 Článek 19 nařízení (EU) č. 1303/2013.

83 Článek 101 nařízení (EU) č. 1303/2013.

84 JASPERS je partnerství pro technickou pomoci GŘ REGIO, Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj a členským státům je k dispozici zdarma.

85„Posilování správní kapacity pro řízení finančních prostředků členských států v oblasti státní podpory – společný akční plán“, který Komise schválila dne 18. března 2015.

86 Evropská síť pro hospodářskou soutěž – elektronický přenos (ESHS-EP) je digitální rozhraní, kde mohou členské státy klást GŘ COMP otázky související se státní podporou. Obvykle jsou zveřejňovány jak otázky, tak odpovědi GŘ COMP, aby byly k dispozici všem členským státům. Výjimku ze zveřejnění představují pouze velmi specifické případy, které by jiným členským státům nebyly užitečné.

87 Všechny členské státy kromě Dánska, Irska, Řecka, Kypru, Litvy, Lucemburska, Malty, Nizozemska a Rakouska.

88 Bulharsko, Chorvatsko, Česká republika, Rumunsko a Slovensko.

89 V předchozí síti ESHS-EP bylo vloženo přes 600 otázek a odpovědí. Nyní jsou přesouvány do eState aid wiki.

Závěry a doporučení

114

Od roku 2010 jsme při svých auditech oblasti politiky soudržnosti zjistili významnou míru nedodržování předpisů o státní podpoře. V této zprávě poukazujeme na potřebu jednak většího povědomí o pravidlech, která je třeba uplatňovat na úrovni členských států, a jednak další podpory Komise při předcházení případům porušování pravidel státní podpory, jejich odhalování a nápravě. Celkově bylo zjištěno, že:

a)Za období 2010–2014 odhalily Komise a náš orgán ve značném počtu našich auditů porušení pravidel státní podpory. Chyby v oblasti státní podpory v rámci s EFRR a FS byly důležitým faktorem, jenž nám pomohl odhadnout míru chyb v politice soudržnosti. Zjistili jsme, že audity a monitorování provedené Komisí vedly k míře zjištění chyb, která je podobná našim vlastním zjištěním. Míra zjištění porušení pravidel státní podpory, k níž dospěly auditní orgány členských států, je naopak mnohem nižší než míra zjištění Komise či naše, což svědčí o tom, že auditní orgány se v rámci svých kontrol zaměřují na státní podporu stále nedostatečně.

b)Během programového období 2007–2013 Komise nezaznamenávala chyby v oblasti státní podpory, které odhalila nebo které nahlásily členské státy, způsobem, který by jí umožňoval provést patřičnou analýzu. Taková analýza by bývala mohla Komisi pomoci vypracovat pro členské státy anebo programy cílenější a na míru šitá preventivní opatření.

c)Především na začátku programového období 2007–2013 Komise systematicky neověřovala, zda jsou velké projekty v souladu s pravidly státní podpory. Existuje riziko, že některé velké projekty spolufinancované EU nejsou v souladu s vnitřním trhem, mimo jiné proto, že do roku 2012 a do vydání rozsudku ve věci „Lipsko-Halle“ členské státy málokdy Komisi investice do infrastruktury oznamovaly. Aby se toto riziko v budoucnu zmírnilo, Komise zintenzivnila interní preventivní opatření a pro programové období 2014–2020 zavedla alternativní schvalovací postup včetně nezávislého přezkoumání kvality. Podle Komise budou velké projekty, nezávisle na postupu uplatněném v členském státě, schvalovány až po interním schválení státní podpory.

d)Komise podnikla kroky ke zjednodušení platných právních předpisů o státní podpoře v programovém období 2014–2020, díky kterým se zmenšila administrativní zátěž a zvětšila transparentnost, ale zároveň také zvýšila odpovědnost členských států za koncipování a provádění opatření podpory. Větší odpovědnost členských států zvyšuje riziko, že se zvýší počet chyb v oblasti státní podpory: z monitorování prováděného Komisí vyplývá, že se členské státy při koncipování a provádění režimů podpory v programovém období 2007–2013 dopustily mnoha chyb. Ke snížení tohoto rizika přijala Komise opatření, jež mají podpořit správní kapacitu členských států v oblasti státní podpory, a mimo jiné také zavedla předběžné podmínky pro systémy státní podpory za účelem podpory účinného a účelného využívání finančních prostředků Evropských strukturálních a investičních fondů („předběžné podmínky“). Členské státy považované za státy neplnící tyto podmínky však nejsou nutně ty, u nichž Komise v minulosti zaznamenala nejvíce problémů. Tato opatření je navíc potřeba neustále sledovat.

Chybí komplexní přehled o chybách v oblasti státní podpory ze strany Komise, zaměření členských států na státní podporu je nedostatečné a objem státní podpory vrácené v návaznosti na monitorování Komise je nevýznamný

115

V období 2010–2014 jsme odhalili významné množství případů nesouladu s pravidly státní podpory u 269 projektů, u nichž byl proveden audit v oblasti soudržnosti, na niž se tato pravidla vztahovala. Chyby ve státní podpoře představovaly důležitý faktor v námi odhadované míře chybovosti v politice soudržnosti. Vlastní audity GŘ REGIO v oblasti soudržnosti přinesly podobné výsledky jako naše audity (viz body 33–36 a 47–48).

116

Při zjištění případů nesouladu s pravidly státní podpory Komise za účelem ochrany rozpočtu EU ukládá členským státům finanční opravy. Pro období 2010–2014 GŘ REGIO uplatnilo nebo stále uplatňovalo 18 finančních oprav vůči sedmi členským státům, které byly uloženy alespoň z části z důvodu porušení pravidel státní podpory. Deset bylo uloženo na základě vlastního auditu GŘ REGIO, pět na základě našich auditů a tři na základě přezkumu výročních kontrolních zpráv auditních orgánů ze strany GŘ REGIO. Jedenáct z těchto finančních oprav, které celkem dosáhly výše 38,4 milionu EUR a vztahovaly se na pět členských států, se týkalo výhradně státní podpory⁹⁰. Nelze vyčíslit podíl státní podpory v ostatních finančních opravách (viz body 49–51).

117

Komise má pravidelně sledovat opatření podpory a prověřovat, zda a do jaké míry dodržují pravidla státní podpory. Pokud zjistí, že některá poskytnutá podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, může přistoupit k jejímu zpětnému získávání. Přihlédne-li se k počtu a závažnosti zjištěných nedostatků během monitorování, GŘ COMP zatím přijalo pouze omezená nápravná opatření. Na základě svého monitorování má GŘ COMP za to, že problémy v období 2009–2014 se dotkly průměrně přibližně 36 % všech režimů podpory. Obzvláště významné byly problémy, které měly co do činění se slučitelností (7,3 % všech režimů podpory). Během tohoto období vyústilo monitorování prováděné GŘ COMP v osmi případech k dobrovolnému vrácení prostředků a v osm formálních opatření, která přinesla navrácení 0,3 milionu EUR (viz body 52–56).

Doporučení 1

Komise by měla ukládat nápravná opatření, pokud opatření podpory nejsou v souladu s pravidly státní podpory.

Cílový termín realizace: okamžitě

118

V programovém období 2007–2013 GŘ REGIO ani GŘ EMPL nezaznamenávaly zjištěné případy nesouladu s pravidly pro státní podporu takovým způsobem, aby mohly provést patřičnou analýzu chyb v oblasti státní podpory (viz body 57–61).

119

Pro programové období 2014–2020 Komise vytvořila databázi (MAPAR) pro zaznamenávání informací o případech nedodržování pravidel státní podpory zjištěných během jejích vlastních auditů EFRR, FS a ESF. Tento systém je významným krokem vpřed, ale GŘ COMP do něj nebyl udělen přístup (viz bod 57).

120

Chyby v oblasti státní podpory hlášené orgány členských států jsou zaznamenávány v systému Komise pro řízení nesrovnalostí (IMS). Systém IMS vykazuje určité nedostatky, například chybí zvláštní typologie chyb v oblasti státní podpory, a má tedy v praxi omezené využití. Ani do systému IMS nemá GŘ COMP přístup (viz body 58–59).

Doporučení 2

a)Komise by měla využívat databázi MAPAR k zaznamenávání chyb takovým způsobem, který by umožnil snadnou analýzu například jejich typu, četnosti, závažnosti, geografického původu a příčiny. Databáze by rovněž měla obsahovat informace o dalších návazných opatřeních (jako jsou například ukládané finanční opravy).

Cílový termín realizace: okamžitě

b)Pokud jde o systém IMS, Komise by měla upravit strukturu databáze, aby bylo možné informace o nesrovnalostech, např. v oblasti státní podpory, získávat a analyzovat podle jednotlivých členských států a typů chyb.

Cílový termín realizace: do konce roku 2017

c)GŘ COMP by měl být umožněn pravidelný přístup ke všem relevantním informacím o chybách v oblasti státní podpory obsaženým v databázi MAPAR a systému IMS.

Cílový termín realizace: okamžitě

121

Rozhodnutí Komise o schválení velkých projektů je založeno na posouzení relevantnosti projektu, jeho životaschopnosti, udržitelnosti, environmentálního profilu a oprávněnosti požadovaného financování a také informací členského státu o tom, zda projekt obnáší státní podporu; ne vždy je však koncipováno tak, aby poskytovalo právní jistotu, pokud jde o soulad s pravidly státní podpory v době, kdy se přijímá rozhodnutí o velkém projektu. Tuto jistotu lze získat pouze na základě oznámení členského státu a následném rozhodnutí Komise týkajícím se státní podpory (viz body 69 a 70).

122

Komise systematicky neověřovala velké projekty z hlediska dodržování pravidel státní podpory především na začátku programového období 2007–2013. Existuje proto riziko, že některé velké projekty spolufinancované z prostředků EU jsou neslučitelné s vnitřním trhem, mimo jiné proto, že do roku 2012 a do vydání rozsudku ve věci „Lipsko-Halle“ členské státy málokdy Komisi investice do infrastruktury oznamovaly. Aby se toto riziko v budoucnu zmírnilo, Komise zintenzivnila interní preventivní opatření a pro programové období 2014–2020 zavedla alternativní schvalovací postup včetně nezávislého přezkoumání kvality (viz body 62–65, 70 a 106–107).

Doporučení 3

a)Komise by měla velké projekty schvalovat až poté, co státní podporu schválí v rámci interního postupu, a soustavně od členských států vyžadovat, aby jí v příslušných případech podporu oznamovaly, aby tak byla zajištěna právní jistota nezávisle na procesu, který uplatňují v souvislosti s žádostí týkající se projektu.

Cílový termín realizace: okamžitě

123

Auditní orgány v období 2010–2014 odhadovaly, že přibližně jedna třetina projektů EFRR/FS a ESF, u nichž provedly audit, souvisela se státní podporou. Chyby v souvislosti se státní podporou odhalily pouze u 3,6 % těchto projektů. Ve stejném období jsme u projektů EFRR/FS a ESF odhalily více než pětinásobek této míry chyb ve státní podpoře. V části týkající se státní podpory byly zjištěny značné nedostatky u více než jedné třetiny kontrolních seznamů používaných auditními orgány, které jsme posuzovali. [V roce 2015 došlo v tomto ohledu ke zlepšení.] Většina chyb hlášených ve výročních kontrolních zprávách auditních orgánů se týkala podpory de minimis. Zřízení centrálního registru s úplnými informacemi o všech podporách de minimis poskytovaných v dotčených členských státech by mohlo pomoci takovýmto chybám zabránit (viz body 43 a 74–79).

124

Téměř všechny auditní orgány považovaly právní rámec EU pro státní podporu za alespoň poměrně složitý. Auditní orgány vyjádřily potřebu dodatečné podpory v souvislosti s kontrolou souladu s pravidly státní podpory, zejména potřebu praktické příručky obsahující případové studie. Orgány členských států nemají potřebné informace o specifických aspektech, jako je status rozhodnutí o navracení, aby mohly ověřit soulad s platnými pravidly státní podpory (zásada z rozsudku ve věci „Deggendorf“) (viz body 80–82 a 95–96).

Doporučení 4

a)Komise by měla zajistit, aby rozsah a kvalita kontrol souladu s pravidly státní podpory, které provádí auditní orgány, byly dostatečné.

Cílový termín realizace: do poloviny března 2017

b)S ohledem na uzávěrku programového období 2007–2013 by Komise měla od auditních orgánů vyžadovat, aby zkontrolovaly soulad státní podpory velkých projektů, které byly schváleny do konce roku 2012.

Cílový termín realizace: březen 2017

c)Komise by měla vypracovat další materiály s pokyny obsahující zejména případové studie názorně ukazující osvědčené postupy a nejběžnější typy a příčiny porušení pravidel státní podpory.

Cílový termín realizace: do konce roku 2017

d)Komise by měla členské státy vybídnout ke zřízení centrálního registru pro sledování podpory de minimis.

Cílový termín realizace: do konce roku 2017

e)Komise by měla zřídit centrální celounijní databází, do níž budou moci příslušné orgány členských států nahlédnout za účelem zjištění identity subjektů, na něž byl vydán inkasní příkaz ohledně státní podpory, a také stavu postupu navracení, aby tak mohly dodržovat zásadu z rozsudku ve věci Deggendorf). Přístup do databáze by měl být udělován pouze v nezbytně nutném rozsahu.

Cílový termín realizace: do konce roku 2017

Komise přijala opatření na zjednodušení platných právních předpisů v oblasti státní podpory, což zvyšuje povinnosti členských států a podporuje jejich správní kapacitu

125

Komise pro programové období 2014–2020 přijala nové obecné nařízení o blokových výjimkách. Oblast působnosti nového obecného nařízení z roku 2014 se významným způsobem rozšířila, v důsledku čehož bude do rozsahu tohoto nařízení spadat ještě více opatření podpory. Zvětšením oblasti působnosti obecného nařízení Komise výrazně snížila administrativní zátěž členských států i svou vlastní, jelikož bude třeba oznamovat mnohem méně opatření podpory. Členské státy budou muset u většího množství opatření podpory zajistit a ověřovat, zda jsou v souladu s pravidly státní podpory, jako je například dodržování stropu pro intenzitu podpory a prokázání motivačního účinku. Ustanovení pokynů k regionální podpoře na programové období 2014–2020 jsou obecně přísnější než ustanovení obecného nařízení o blokových výjimkách, čímž dále podporují jeho uplatňování. (viz body 85–87 a 97–98).

126

Větší úloha členských států v důsledku rozšíření obecného nařízení sama o sobě přináší riziko zvýšení počtu chyb ve státní podpoře. Monitorování Komise ukázala, že členské státy v návrzích a provádění režimů podpory v období 2009–2014 ve velké míře chybovaly. Tyto problémy pravděpodobně měly dopad na slučitelnost, a to zejména v případě režimů, na něž se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách (viz body 52–54).

127

Ustanovení obecného nařízení však byla změněna tak, aby toto riziko zmírňovala. Díky obecnému nařízení o blokových výjimkách z roku 2014 mohou velké podniky, které obdržely státní podporu v rámci režimu podpory, snadněji prokázat motivační účinek. Další významnou změnou v obecném nařízení je zvýšení požadavků na transparentnost, od nichž se očekává, že zlepší dodržování pravidel státní podpory v členských státech, jelikož zúčastněné strany budou mít lepší informace pro podávání stížností na protiprávní podporu (viz body 88–91).

128

Za účelem zlepšení způsobu, jakým členské státy navrhují režimy podpory, zavedla Komise pro programové období 2014–2020 koncept následného hodnocení. Hodnocení budou prováděna zejména u největších režimů podpory. V rámci obecného nařízení o blokových výjimkách je hodnocení povinné v určitých kategoriích pro režimy podpory, jejichž roční rozpočet překračuje 150 milionů EUR. Očekává se, že členské státy předloží své první výsledky do roku 2017 (viz body 92–99).

129

Nařízení o společných ustanoveních zavedlo pro systémy státní podpory členských států předběžné podmínky. Plnění těchto podmínek může snížit porušování pravidel státní podpory. Podle sebehodnocení nesplňovalo do konce roku 2015 tyto podmínky pět členských států. Členské státy považované za státy neplnící tyto podmínky však nejsou nutně ty, u nichž Komise v minulosti zaznamenala nejvíce problémů. Tato opatření je navíc potřeba neustále sledovat. GŘ REGIO a GŘ COMP Komise přijala v březnu roku 2015 společný akční plán pro státní podporu s cílem více podpořit správní kapacitu v oblasti státní podpory. Tento akční plán například vedl ke zvýšení počtu školicích činností uspořádaných Komisí a ke zřízení on-line rozhraní kladně přijatého orgány členských států, kde mohou Komisi klást otázky související se státní podporou (viz body 101–105 a 108–113).

130

Do jaké míry může podpora správní kapacity ze strany Komise a zavedení následného hodnocení vyvažovat zvýšenou odpovědnost členských států a do jaké míry tyto iniciativy povedou v členských státech k lepšímu odhalování chyb v oblasti státní podpory a jejich předcházení, bude možné posoudit až v budoucnosti.

Doporučení 5

a)Nebude-li předběžná podmínka týkající se státní podpory splněna do konce roku 2016, měla by Komise využít svých pravomocí a pozastavit platby dotčeným členským státům, dokud tyto státy všechny významné nedostatky nenapraví.

Cílový termín realizace: jakmile Komise dokončí své posouzení

b)Komise by s využitím informací dostupných ve svých databázích měla každé dva roky dále sledovat schopnost členských států dodržovat pravidla státní podpory, a to prováděním analýz například typu, četnosti, závažnosti, geografického původu a příčiny chyb ve státní podpoře zjištěných jejími vlastními útvary nebo orgány členských států. Komise by tyto informace měla využít k monitorování a k tomu, aby podpůrné činnosti, jako je poskytování školení v členských státech, nasměrovala tam, kde je jich nejvíce zapotřebí.

Cílový termín realizace: jednou za dva roky od konce roku 2017

Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 7. září 2016.

Za Účetní dvůr

předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

90 Řecko, Španělsko, Francie, Rakousko a Polsko.

Přílohy

Příloha I

Výdaje na státní podporu podle členských států, 2010–2014, v milionech EUR

Členský stát | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Celkem | Procent z celkového množství
Belgie | 2 400 | 1 655 | 1 556 | 1 614 | 1 711 | 8 936 | 2,33 %
Bulharsko | 40 | 43 | 77 | 121 | 240 | 520 | 0,14 %
Česká republika | 1 242 | 1 406 | 1 558 | 1 714 | 2 169 | 8 089 | 2,11 %
Dánsko | 2 211 | 2 369 | 2 591 | 2 561 | 2 509 | 12 241 | 3,20 %
Německo | 16 266 | 14 000 | 13 574 | 13 808 | 39 559 | 97 208 | 25,39 %
Estonsko | 49 | 52 | 62 | 123 | 236 | 522 | 0,14 %
Irsko | 1 718 | 1 057 | 853 | 1 144 | 825 | 5 597 | 1,46 %
Řecko | 2 083 | 2 509 | 1 931 | 2 903 | 1 929 | 11 354 | 2,97 %
Španělsko | 4 898 | 4 507 | 3 905 | 3 084 | 3 197 | 19 591 | 5,12 %
Francie | 15 917 | 13 912 | 15 706 | 13 733 | 15 543 | 74 811 | 19,54 %
Chorvatsko | - | - | - | 258 | 276 | 534 | 0,14 %
Itálie | 4 127 | 3 840 | 4 399 | 3 469 | 5 509 | 21 343 | 5,58 %
Kypr | 121 | 140 | 116 | 104 | 100 | 580 | 0,15 %
Lotyšsko | 202 | 284 | 398 | 378 | 492 | 1 754 | 0,46 %
Litva | 180 | 222 | 230 | 208 | 181 | 1 020 | 0,27 %
Lucembursko | 108 | 114 | 101 | 164 | 168 | 655 | 0,17 %
Maďarsko | 2 051 | 1 173 | 1 167 | 1 452 | 1 702 | 7 545 | 1,97 %
Malta | 92 | 102 | 108 | 132 | 82 | 516 | 0,13 %
Nizozemsko | 2 782 | 2 827 | 2 510 | 2 064 | 2 238 | 12 420 | 3,24 %
Rakousko | 2 085 | 1 777 | 1 914 | 1 871 | 1 479 | 9 126 | 2,38 %
Polsko | 3 499 | 2 942 | 3 001 | 2 978 | 4 929 | 17 349 | 4,53 %
Portugalsko | 1 535 | 1 553 | 933 | 471 | 732 | 5 224 | 1,36 %
Rumunsko | 315 | 677 | 878 | 896 | 972 | 3 737 | 0,98 %
Slovinsko | 375 | 455 | 459 | 472 | 453 | 2 214 | 0,58 %
Slovensko | 313 | 173 | 133 | 200 | 313 | 1 131 | 0,30 %
Finsko | 2 287 | 3 126 | 2 523 | 2 589 | 2 545 | 13 071 | 3,41 %
Švédsko | 3 210 | 3 155 | 3 172 | 3 255 | 3 204 | 15 996 | 4,18 %
Spojené království | 5 574 | 4 797 | 5 524 | 5 953 | 7 872 | 29 719 | 7,76 %
Evropská unie | 75 680 | 68 866 | 69 376 | 67 719 | 101 161 | 382 802 | 100 %

Pozn.: Nárůst výdajů v roce 2014 je podle Komise způsoben převážně (85 %) tím, že do vykazování bylo zahrnuto více režimů podpory obnovitelných zdrojů energie. Bez těchto režimů by vykázaná státní podpora dosáhla v roce 2014 přibližně 73 miliard EUR. Finanční prostředky EU jsou navíc zahrnovány až od roku 2014.

Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě srovnávacího přehledu státních podpor vypracovaného Komisí v roce 2015.

Příloha II

Výsledky monitorování provedeného Generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž, 2006–2014

| Počet sledovaných režimů | Počet problematických případů | Míra problematických případů
Podpora, na niž se vztahuje bloková výjimka | 121 (z toho 26 v roce 2014) | 31 | 26 %
Schválená podpora | 166 (z toho 42 v roce 2014) | 53 | 32 %
Jiné | 1 (z toho 0 v roce 2014) | 1 | 100 %
Služby obecného hospodářského zájmu | 8 (z toho 7 v roce 2014) | 4 | 50 %
Celkem | 296 (z toho 75 v roce 2014) | 89 (z toho 27 v roce 2014) | 30 % (36 % v roce 2014)
Širokopásmová síť | 7 | 2 | 29 %
Kultura | 11 | 3 | 27 %
Zaměstnanost | 15 | 5 | 33 %
Životní prostředí a energetika | 45 | 14 | 31 %
Další horizontální | 2 | 0 | 0 %
Regionální rozvoj | 64 | 18 | 28 %
Výzkum a vývoj | 47 | 19 | 40 %
Rizikový kapitál | 10 | 6 | 60 %
Odvětvový rozvoj | 5 | 1 | 20 %
MSP | 31 | 5 | 16 %
Školení | 25 | 4 | 16 %
Doprava | 16 | 6 | 38 %
Záchrana a restrukturalizace | 9 | 1 | 11 %
Služby obecného hospodářského zájmu | 8 | 4 | 50 %
Jiné | 1 | 1 | 100 %
Belgie | 15 | 7 | 47 %
Bulharsko | 4 | 1 | 25 %
Česká republika | 10 | 3 | 30 %
Dánsko | 5 | 1 | 20 %
Německo | 26 | 3 | 12 %
Estonsko | 4 | 1 | 25 %
Irsko | 11 | 1 | 9 %
Řecko | 11 | 6 | 55 %
Španělsko | 21 | 5 | 24 %
Francie | 29 | 10 | 34 %
Itálie | 28 | 6 | 21 %
Kypr | 4 | 1 | 25 %
Lotyšsko | 3 | 1 | 33 %
Litva | 4 | 2 | 50 %
Lucembursko | 4 | 2 | 50 %
Maďarsko | 9 | 1 | 11 %
Malta | 3 | 1 | 33 %
Nizozemsko | 13 | 6 | 46 %
Rakousko | 11 | 4 | 36 %
Polsko | 17 | 4 | 24 %
Portugalsko | 9 | 6 | 67 %
Rumunsko | 6 | 1 | 17 %
Slovinsko | 4 | 1 | 25 %
Slovensko | 5 | 0 | 0 %
Finsko | 4 | 1 | 25 %
Švédsko | 7 | 0 | 0 %
Spojené království | 29 | 15 | 52 %

Zdroj: Evropská komise.

Příloha III

Velké projekty schválené Generálním ředitelstvím pro regionální a městskou politiku v programovém období 2007–2013

Členský stát | Počet schválených velkých projektů | Podíl schválených velkých projektů | Průměrný příspěvek EU na schválený velký projekt (v milionech EUR) | Celkový příspěvek EU na schválené velké projekty (v milionech EUR)
Belgie | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Bulharsko | 18 | 2,0 % | 108,8 | 1 958,4
Česká republika | 49 | 5,3 % | 89,5 | 4 387,8
Dánsko | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Německo | 44 | 4,8 % | 41,6 | 1 830,3
Estonsko | 9 | 1,0 % | 50,8 | 457,3
Irsko | 3 | 0,3 % | 24,8 | 74,5
Řecko | 59 | 6,4 % | 105,6 | 6 228,4
Španělsko | 70 | 7,6 % | 83,6 | 5 852,3
Francie | 36 | 3,9 % | 28,8 | 1 035,7
Chorvatsko | 12 | 1,3 % | 39,2 | 470,3
Kypr | 3 | 0,3 % | 34,0 | 102,0
Lotyšsko | 10 | 1,1 % | 70,3 | 702,7
Litva | 10 | 1,1 % | 49,7 | 496,5
Lucembursko | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Maďarsko | 51 | 5,6 % | 114,7 | 5 849,2
Malta | 7 | 0,8 % | 40,9 | 286,3
Nizozemsko | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Rakousko | 1 | 0,1 % | 4,1 | 4,1
Polsko | 274 | 29,8 % | 98,6 | 27 022,9
Portugalsko | 39 | 4,2 % | 47,5 | 1 852,0
Rumunsko | 100 | 10,9 % | 80,4 | 8 044,4
Slovinsko | 16 | 1,7 % | 58,2 | 931,1
Slovensko | 33 | 3,6 % | 79,8 | 2 634,8
Finsko | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Švédsko | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Spojené království | 13 | 1,4 % | 38,6 | 501,2
Celkem | 918 | 100,0 % | 82,6 | 75 790,3

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.

Příloha IV

Právní rámec v oblasti státní podpory

SFEU – v článcích 107 až 109 Smlouvy je položen základ pro všechna pravidla státní podpory. Smlouva má nejvyšší právní postavení a všechny ostatní právní předpisy musí být v souladu s jejími ustanoveními. Čl. 108 odst. 4 a článek 109 upravují přijímání nařízení v oblasti státní podpory.

Judikatura – rozsudky Soudního dvora, které vykládají ustanovení Smlouvy a sekundárních právních předpisů. Rozsudky Soudního dvora jsou pro Komisi a členské státy závazné. Komise musí přizpůsobit svůj přístup rozsudkům Soudního dvora.

Nařízení – nařízení jsou akty sekundárního práva přijímané orgány. Mají obecnou platnost a jsou závazná v celém svém rozsahu a přímo použitelná v členských státech ode dne svého vstupu v platnost (aniž by bylo nutné je zvlášť začleňovat do vnitrostátního práva)¹. Nejdůležitějším nařízením v oblasti státní podpory je obecné nařízení o blokových výjimkách.

„Měkké“ právo

Pokyny – pokyny představují „měkké“ právo, které není právně závazné, avšak může mít právní účinky. Soudní dvůr v minulosti zrušil rozhodnutí Komise, protože nebyla v souladu s „měkkým“ právem. Pokyny stanoví kritéria, podle nichž bude Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření podpory s vnitřním trhem. Komise pravděpodobně posoudí oznámená opatření podpory, která nevyhovují kritériím stanoveným v pokynech, jako neslučitelná. Pokyny existují na horizontální úrovni (například pokyny pro výzkum, vývoj a inovace) a na odvětvové úrovni (například pokyny pro letiště a letecké společnosti).

Analytické tabulky – pokyny vypracované konkrétně s cílem pomoci členským státům s posouzením, zda by podpora poskytovaná projektům infrastruktury měla být oznámena Komisi.

1 Viz článek 288 SFEU.

Odpovědi Komise

IV

Komise úzce a trvale spolupracuje s auditními orgány na zlepšování jejich schopnosti v souvislosti se státní podporou. Kromě cílených školení, akcí a pokynů poskytla auditním orgánům v roce 2011 předpřipravené kontrolní seznamy státní podpory a v listopadu 2015 jejich aktualizace.

Nařízení vyžaduje, aby auditní orgány podávaly své výroční kontrolní zprávy (VKZ) s hlavními výsledky auditů, nikoli však podrobné informace o druhu zjištěných pochybení. Kontroly VKZ, které provádí útvary Komise, zahrnují přezkoumání metodologie pro audity systému a audity provozu (včetně kontrolních seznamů) i opakované provádění auditů, které již vykonaly auditní orgány členských států. Na základě svých kontrol má Komise za to, že v některých případech možná auditní orgány odhalily pochybení v systému státní podpory, avšak uváděly je v rámci jiné kategorie, což mohlo vést k nesprávnému vykazování ve VKZ. Došlo však také ke zjištění nedostatků a byl vznesen požadavek na auditní orgány, aby zlepšily svou kontrolu otázek státní podpory. Z vlastních kontrol provedených Komisí nedávno vyplynulo, že se značně zlepšila kvalita kontrolních seznamů státní podpory používaných auditními orgány v souladu s hodnoceními Účetního dvora.

V

Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu výsledků auditu za finanční období 2007–2013. Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů chyb, Komisi to nezabránilo v provádění příslušných a preventivních opatření v reakci na známé a opakující se otázky státní podpory. GŘ COMP se v březnu 2016 podělilo o své zkušenosti s následným sledováním režimů podpory s GŘ REGIO a GŘ EMPL. Konkrétně GŘ COMP poskytlo výstup ze sledovacího cyklu 2015 pro GŘ REGIO a GŘ EMPL. Komise navíc zlepšuje výměnu informací ohledně chyb v oblasti státní podpory mezi generálními ředitelství, kdekoli a kdykoli je to potřeba.

Co se týká přijatých preventivních opatření, GŘ REGIO a GŘ COMP od března 2015 zavádějí ucelený akční plán pro „Posilování správní kapacity pro řízení finančních prostředků členských států v oblasti státní podpory“. Pro programové období 2014–2020 zavádí legislativní rámec předběžné podmínky pro oblast státní podpory s cílem zlepšit správní kapacitu některých členských států v této oblasti pomocí akčních plánů před provedením programu.

VI

Komise zdůrazňuje, že povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory mají členské státy a rozhodování o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní podpory. Členské státy musí navíc posoudit, zda je projektům udělována státní podpora či nikoli, a v případě, že posoudí, že státní podpora je udělena, musí prokázat dodržení pravidel státní podpory, pokud předkládají návrh na velký projekt bez ohledu na to, který rozhodovací proces se zvolí ve smyslu nařízení o společných ustanoveních.

GŘ COMP bylo v rámci formálních mezioborových konzultací konzultováno ze strany GŘ REGIO ohledně rozhodování o velkých projektech již před koncem roku 2012, nikoli však systematicky. Vnitřní spolupráce s GŘ COMP při schvalování velkých projektů se zlepšila po vynesení rozsudku „Lipsko-Halle“. Jako preventivní opatření byly zavedeny vhodné kontroly a výkazy, aby se zabránilo tomu, že v období 2014–2020 budou přijímána rozhodnutí o velkých projektech, která nebudou v souladu s pravidly o státní podpoře 2014–2020.

Komise se tedy domnívá, že preventivní opatření a spolupráce s GŘ COMP na období 2014 až 2020 v rámci přípravné fáze projektu i rozhodování o projektu dosahují vhodného zmírnění rizik, která uvádí Účetní dvůr.

Další postupy a snaha získat právní jistotu v oblasti dodržování pravidel státní podpory pomocí systematických formálních oznamování s následným rozhodnutím Komise o státní podpoře u všech velkých projektů (nezávisle na právních požadavcích) by bylo v rozporu s procesem modernizace státní podpory ale také s nadřazeným cílem zjednodušování a omezování administrativní zátěže všech zainteresovaných stran a znamenalo by to další ohrožení včasného zavádění velkých projektů podporovaných z EFRR/FS.

VII

V kontextu modernizace státní podpory, kdy došlo ke zvýšení odpovědnosti členských států při poskytování podpory, GŘ COMP posílilo sledování vybraných vzorků příkladu zavádění opatření státní podpory. Sledování prováděné GŘ COMP se zaměřuje na chyby a nesrovnalosti při zavádění opatření podpory, ale slouží také ke zjištění, jak členské státy reálně zavádějí opatření státní podpory do praxe. GŘ COMP tak může sledovat dobré a nesprávné postupy a předávat je členským státům (prostřednictvím pracovních skupin členských států, sítě koordinátorů v zemích atd.).

GŘ COMP dále vyvinulo a členským státům zaslalo obecné nařízení o blokových výjimkách (GBER – Nařízení Komise č. 651/2014 ze dne 17. června 2014) s kontrolními seznamy, které jim usnadňují předem ověřit splnění všech příslušných podmínek slučitelnosti. Dochází také ke sdílení kontrolních seznamů GBER s GŘ REGIO a GŘ EMPL a s auditními orgány politiky soudržnosti.

GŘ COMP navíc nabízí vlastní IT platformu, kde nabízí odpovědi na otázky výkladu od členských států (eState aid WIKI) a také vydává dokumenty s častými otázkami na základě těchto otázek a odpovědí.

Co se týče hodnocení předběžných podmínek pro poskytování státní podpory, jak stanoví nařízení o společných ustanoveních (CPR), je nutno při něm vycházet ze tří kritérií stanovených v příloze XI CPR. Dodržování pravidel státní podpory v programovém období 2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění. Komise bude však nadále sledovat veškeré otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských států a podle potřeby přijme příslušné kroky.

VIII (a)

Komise přijímá doporučení a vyjadřuje názor, že je již zavádí.

Používá dostupná opravná opatření v případě, že sledováním se objeví nedodržování pravidel státní podpory.

V tomto kontextu je nezbytné rozlišovat mezi nezákonností a neslučitelností. Opatření podpory je nezákonné při udělení bez předchozího oznámení Komisi a tehdy, netýká-li se jej GBER. Komise však může pouze nařídit vrácení u takového opatření, pokud je neslučitelné s vnitřním trhem (tzn. nelze je shledat slučitelným na základě jakýchkoli pravidel nebo přímo na základě smlouvy).

Pokud sledování GŘ COMP zjistí nezákonné opatření podpory, nejprve prozkoumá, zda je možno, aby toto opatření bylo shledáno slučitelným s vnitřním trhem.

Pouze pokud zjištěná chyba vede k udělení neslučitelné podpory, lze použít opravná opatření spočívající ve vrácení podpory.

U dalších druhů chyb je vhodnější úprava podle návrhu režimu a/nebo podle kontrolního mechanismu. U některých chyb by se opravných opatření dosahovalo obtížně (např. podpora byla neslučitelná v okamžiku udělení, ale lze ji považovat za slučitelnou na základě později pozměněných pravidel).

VIII (b) (i)

Komise přijímá doporučení a již je zavádí u svého auditního nástroje MAPAR.

MAPAR představuje ucelenou databázi všech zjištěných pochybení včetně chyb v rámci státní podpory. Zvláště v případě s pochybeními v oblasti státní podpory je prozatím v nástroji MAPAR určeno sedm typů zjištění.

Nástroj MAPAR navíc umožní lepší strukturu informací o zjištěních auditu. Nabízí plnou variabilitu pro přidávání nebo změnu jakékoli kategorie nebo vedlejší kategorie zjištění včetně například zjištění týkající se státní podpory, a to podle odhalených auditních potřeb nebo zjištění.

Auditní nástroj MAPAR je také navržen tak, aby příslušné útvary Komise mohly sledovat veškerá zjištěná pochybení včetně finančních oprav.

VIII (b) (ii)

Komise přijímá doporučení Účetního dvora a upraví typologii chyb tak, aby bylo možno provádět analýzu.

VIII (b) (iii)

Komise přijímá doporučení a již je zavádí.

Co se týče nástroje MAPAR, GŘ EMPL a GŘ REGIO budou jednou ročně sdělovat příslušné údaje o státní podpoře GŘ COMP na základě výkazů upravených na míru (typologie zjištění o státní podpoře doložená audity Komise).

Co se týče výměny informací mezi útvary Komise, GŘ REGIO, GŘ EMPL a GŘ COMP posilují své komunikační kanály za účelem sdílení informací. GŘ EMPL a GŘ REGIO mezi sebou sdílejí výsledky a obracejí se na GŘ COMP v případě auditních otázek souvisejících se státní podporou, pokud je to potřeba.

Co se týče IMS, GŘ COMP bude mít přístup k informacím v režimu „podle potřeby“.

VIII (b) (iv)

Komise přijímá doporučení.

Bude sledovat schopnost členských států dodržovat pravidla státní podpory podle informací dostupných v jejích databázích a odvíjejících se zejména od dostupných zjištění auditů.

Komise využije výsledky následných činností pro lepší zacílení svých sledovacích a školicích aktivit, které nabízí příslušným programovým orgánům v členských státech.

VIII (c)

Komise přijímá doporučení a již je zavedla, jelikož členské státy musí prokázat, že důkladně prověřily dodržování pravidel státní podpory při předkládání nabídky velkého projektu bez ohledu na to, který související rozhodovací proces se zvolí ve smyslu Nařízení o obecných ustanoveních, a to včetně procesů prostřednictvím oznamování státní podpory, pokud je to potřeba.

V případě, že státní podpora podléhá rozhodnutí Komise, musí členský stát počkat, až rozhodnutí o státní podpoře schválí Komise, než předloží Komisi žádost o velký projekt nebo oznámení o velkém projektu.

Jde o preventivní opatření, aby se rozhodnutí, která jsou v rozporu s pravidly státní podpory, neobjevovala u velkých projektů v období 2014–2020.

VIII (d) (i)

Komise přijímá doporučení a již je zavedla.

Komise prověřuje kvalitu práce auditních orgánů s ohledem na státní podporu v různých auditních procesech: audity Komise zaměřené na rizika v souvislosti s prací auditních orgánů, kam patří prověření metodiky (včetně kontrolních seznamů), které auditní orgány používají pro systémové audity a provozní audity během opakovaného provádění auditů, které již auditní orgány realizovaly, aby se ověřila platnost vykázaných výsledků; nebo během každoročních kontrol výročních zpráv překládaných Komisi auditními orgány, aby se potvrdilo, zda má stanovisko auditního orgánu pevný základ na bázi výsledků systémových a provozních auditů.

V některých případech Komise již doporučila příslušným auditním orgánům posílit jejich kontrolní seznamy pro lepší pokrytí kontroly státní podpory. Komise bude nadále ověřovat, zda auditní orgány používají správné kontrolní seznamy.

VIII (d) (ii)

Komise nepřijímá doporučení, které je v rozporu s cílem Komise, který sleduje její pokyn udělený členským státům v roce 2012, aby neprobíhalo systematické přezkoumávání projektů rozhodnutých před tímto datem – kdy nechává členským státům možnost oznamovat či nikoli – a aby se zajistila stabilita členských států a příjemcům podpory v souvislosti se zpracováváním takových projektů.

VIII (d) (iii)

Komise přijímá doporučení a již je zavádí.

V souvislosti se zaváděním akčního plánu státní podpory již Komise pracuje na bázi svých rozhodnutí ohledně státní podpory, která se používají jako případové studie: například více než polovina programů tematických seminářů (dosud se uskutečnily pro RDI a Energetiku) vychází z konkrétních případů (skutečná rozhodnutí o státní podpoře).

Útvary Komise poskytují také pokyny v podobě tabulek, kontrolních seznamů nebo rychlých odpovědí na otázky týkající se výkladu od orgánů udělujících podporu. Otázky a odpovědi jsou základem pro zveřejňování dokumentů s častými otázkami.

Komise bude nadále aktualizovat materiály s pokyny pro všechny zainteresované orgány včetně orgánů programu ESIF, pokud to bude vývoj situace vyžadovat.

A konečně, nedávno přijaté sdělení Komise o pojmu státní podpora nabízí návod v souvislosti s tím, kdy veřejné výdaje spadají do oblasti kontroly státní podpory EU a kdy nikoli.

VIII (d) (iv)

Komise doporučení nepřijímá, jelikož nařízení de minimis ponechává členským státům volnost při rozhodování, zda se má zřídit centrální registr pro sledování podpory de minimis nebo zda se má pracovat podle jiných prostředků (např. vlastní prohlášení příjemce).

Ačkoli je upřednostňován centrální registr podpory de minimis, článek 6 nařízení de minimis nezavazuje členské státy ke zřizování takového registru a umožňuje zavést pravidlo kumulace jinými prostředky. Ponechání volnosti členským státům je v souladu s obecnou zásadou, že členské státy mohou rozhodovat o nejvhodnějším správním nastavení pro daný členský stát. Komise dále zaznamenala zápornou reakci některých členských států ohledně myšlenky zřídit povinný rejstřík de minimis v kontextu první konzultace v případě pozměňování nařízení de minimis.

(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

VIII (d) (v)

Komise doporučení nepřijímá, jelikož je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze na úrovni jednotlivých členských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER z roku 2014.

Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý subjekt vydán inkasní příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.

VIII (e)

Komise přijímá toto doporučení.

Generální ředitelé čtyř generálních ředitelství Evropského strukturálního a investičního fondu se již pravidelně setkávají ve výboru pro pozastavení předběžné podmínky. Aktuální přístup, který je preventivní (se zaváděním národních akčních plánů pro neplnění předběžné podmínky) i opravný (s pozastavením plateb podle potřeby), bude i nadále přísně a soustavně používán.

Společná odpověď na odstavce 34 až 36

Komise již pozorně sledovala veškeré otázky státní podpory zjištěné za poslední roky na základě auditů Účetního dvora i svých vlastních zjištění v tomto oboru a vyžádala si finanční nápravu od příslušných členských států a programů, kdykoli to bylo potřeba (viz odstavce 50 a 51).

Komise nicméně poznamenává, že jak Účetní dvůr ukázal v tabulce 2, počet chyb při udělování státní podpory zjištěných ve vzorových případech v nedávné době klesl. Počet chyb s finančním dopadem klesl z 5 případů v roce 2013 na 3 případy v roce 2014. Komise očekává, že tento trend bude pokračovat i kvůli uplatnění nařízení GBER z roku 2014 (nařízení (EU) č. 651/2014).

Společná odpověď na odstavce 37 až 44

Komise souhlasí s typologií chyb v oblasti státní podpory, jak ji předkládá Účetní dvůr a svými vlastními audity ji již odhalila (viz odstavce 47 a 48). Zkušenosti z minulých chyb vedly Komisi k tomu, aby objasnila a zjednodušila pravidla, zejména v souvislosti s motivačním účinkem z GBER z roku 2014.

53

Komise poznamenává, že během období, na něž se vztahuje zpráva Účetního dvora, pokrývalo sledování státní podpory ze strany Komise přibližně 6 % až 9 % celkových výdajů na státní podporu za každý rok. Alespoň jednou za životnost došlo ke zjištění výrazné části režimů.

55

S ohledem na omezený počet režimů sledovaných u jednotlivých členských států by měl být poměr problematických případů vztažen k celkovému počtu sledovaných režimů. Například v případě Lotyšska a Lucemburska vychází poměr 50 % problematických případů ze sledování pouze čtyř režimů (tzn. pouze dva ze čtyř byly označeny jako problematické). „Problematický“ je termín, kterým GŘ COMP označuje porušení pravidel státní podpory v rozsahu od formálních nedostatků, jako je nesprávná formulace pravidel kumulace po právní otázky, jako je neuvedení podmínek GBER odražených v režimu GBER.

56

Sledování, které provedlo GŘ COMP, přineslo několik opravných opatření včetně dobrovolného a povinného vracení neslučitelné podpory.

Případy, kdy dochází k dobrovolnému vracení, Komise sleduje spolu s příslušným členským státem. V případech dobrovolného vracení se nearchivují žádné samostatné záznamy. V některých situacích není vracení vhodné, jelikož opatření, ačkoli je nezákonné, lze považovat za splňující podmínky vnitřního trhu nebo z toho důvodu, že kdysi neslučitelné opatření je z důvodu pozdější změny pravidel státní podpory již slučitelné.

V těchto případech Komise vydává doporučení a případně požaduje, aby členské státy změnily návrh režimu podpory, pokud je to potřeba.

57

Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu svých výsledků auditu za programové období 2007-2013. Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů pochybení, Komisi to nezabránilo v provádění příslušných a preventivních opatření v reakci na opakující se otázky státní podpory, jako je bonus pro malé a střední podniky nebo motivační účinek.

Za programové období 2014–2020 došlo k výraznému zlepšení interního sledovacího nástroje, který Komise využívá při sledování svých vlastních výsledků auditu, a to díky zavedení společného nástroje IT pro řízení a sledování auditních postupů, tzv. nástroje „MAPAR“ (Řízení auditních postupů, činností a zdrojů) pro ERRF, FS a ESF.

Aby se zlepšil tok informací a analytická kapacita všech zainteresovaných odborů Komise, dohodla se GŘ EMPL A GŘ REGIO s GŘ COMP v polovině roku 2016, že budou od tohoto roku každoročně zasílat GŘ COMP příslušné údaje o vlastních výsledcích auditů státní podpory.

59

IMS je nástroj určený pro hlášení nesrovnalostí (včetně podvodů) od členských států. Typ nesrovnalosti se uvádí pomocí rozevíracích seznamů (kódů), zatímco použitý modus operandi se popisuje v textu, který doplňuje informace poskytované pomocí kódovaných políček. Analýzu lže provádět na základě druhu nesrovnalosti. IMS není nástrojem kontroly státní podpory, je ale možné přidat konkrétní typologii pro státní podporu do již existujících rozevíracích seznamů.

61

Komise uvádí, že přijala preventivní opatření v reakci na opakující se problémy státní podpory za období 2007-2013, zejména po pravidelné komunikaci mezi příslušnými útvary Komise. GŘ Komise například sdílejí zprávy o auditu již od začátku programového období 2007-2013. Podle potřeby probíhají také konzultace s GŘ COMP ohledně otázek auditu souvisejících se státní podporou před finalizací závěrů auditu.

Viz také odstavec 60 a odpověď Komise na odstavec 57.

Útvary Komise odsouhlasily v březnu 2015 akční plán státní podpory s konkrétními zacílenými postupy vycházející z informací získaných z dostupných výsledků auditů (viz zjištění Účetního dvora v odstavcích 108 až 110).

Legislativní rámec pro programové období 2014–2020 schválený v prosinci 2013 dále zavádí předběžnou podmínku v souvislosti se státní podporou s cílem posílit schopnost členských států splnit pravidla státní podpory před zaváděním programů.

62

Komise uvádí, že toto Vademecum se týká odvětví dopravy. Komise netvrdí, že pravidla státní podpory v tomto odvětví neplatí, ale že namísto všeobecných pravidel státní podpory platí specifická pravidla státní podpory (slučitelnost), a to ve smyslu článku 93 SFEU. Prohlášení ve Vademecu by nemělo být chápáno tak, že kvalifikace státní podpory jako taková se v odvětví dopravy nějak liší.

Společná odpověď na odstavce 69 až 71

Komise uvádí, že povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory spočívají na členských státech a rozhodování o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní podpory.

Je nutno rozlišit situaci před rozsudkem ve věci Lipsko – Halle a po něm a v programových obdobích 2007-2013 a 2014–2020.

Komise zdůrazňuje, že GŘ COMP bylo využito ke konzultacím v rámci formálních mezioborových konzultací ze strany GŘ REGIO ohledně rozhodování o velkých projektech již před koncem roku 2012, nikoli však systematicky.

Po vynesení rozsudku ve věci Lipsko-Halle se posílila spolupráce GŘ REGIO a GŘ COMP ve vztahu k hodnocení žádostí souvisejících s velkými projekty. Komise zdůrazňuje, že v posledních letech neexistuje žádný velký projekt, u kterého Komise schválila financování z EFRR nebo FS a u kterého by následně došlo k přijetí záporného rozhodnutí v rámci pravidel státní podpory. To znamená, že zavedená ujednání týkající se spolupráce fungují v praxi velmi dobře.

Pro období 2014–2020 musí členský stát připravit žádost související s velkým projektem, v níž je nutno prokázat splnění pravidel státní podpory před předložením na GŘ REGIO bez ohledu na to, který rozhodovací proces velkého projektu zvolí (článek 102.1 nebo článek 102.2 CPR). Pokud je nicméně potřeba rozhodnout o státní podpoře, musí být rozhodnutí přijato před předložením velkého projektu na GŘ REGIO.

Kromě posílené spolupráce, již zmiňuje Účetní dvůr, bylo realizováno další preventivní opatření: možnost členského státu a odborníků IQR obrátit se na GŘ COMP na úrovni přípravy projektu v případě pochybností, zda má být příslušný velký projekt předmětem procesu oznamování státní podpory na GŘ COMP či nikoli.

Komise se tedy domnívá, že stávající preventivní opatření a spolupráce s GŘ COMP na období 2014 až 2020 v rámci přípravné fáze projektu i rozhodování o projektu dosahují vhodného zmírnění rizik, která uvádí Účetní dvůr v odstavci 70.

Společná odpověď na odstavce 74 až 79

Nařízení vyžaduje, aby auditní orgány podávaly své výroční kontrolní zprávy (VKZ) s hlavními výsledky auditů, nikoli však podrobné informace o druhu zjištěných pochybení v rámci provozních auditů. To lze však provést i na dobrovolné bázi.

Na základě svých kontrol má však Komise za to, že v některých případech možná auditní orgány odhalily pochybení v systému státní podpory, avšak uváděly je v rámci jiné kategorie, například nedodržení národních pravidel způsobilosti, což mohlo vést k nesprávnému vykazování ve VKZ.

Odbory Komise také trvale a úzce spolupracují s auditními orgány na zvyšování jejich auditní kapacity ve vztahu s otázkami státní podpory, a to pomocí školení, návodů a výměny zkušeností včetně například sdílení konkrétních auditorských kontrolních seznamů, což Komise provedla v roce 2011 a pak znovu v roce 2015 s aktualizovanými kontrolními seznamy. Během kontroly VKZ zkoumá Komise, zda auditní orgán podpořil své stanovisko na základě výsledků auditů systému a provozu.

A konečně, vlastní kontroly provedené Komisí nedávno odhalily značné zlepšení kvality kontrolních seznamů státní podpory používaných auditními orgány v souladu s hodnoceními Účetního dvora (viz odstavec 79).

Společná odpověď na odstavce 81 a 82

V nedávné době útvary Komise zesílily své školení pro členské státy v poměrně značném rozsahu. Nejprve zorganizovaly nebo se podílely na velkém počtu seminářů a workshopů po celé EU (například zajistily školení o GBER ve většině členských státech včetně všech auditních orgánů, viz odstavec 111). Dále pak poskytují pokyny v podobě tabulek, kontrolních seznamů nebo rychlých odpovědí na otázky týkající se výkladu od orgánů udělujících podporu nebo auditních orgánů.

Nedávno přijaté sdělení Komise o pojmu státní podpora nabízí další návod v souvislosti s tím, kdy veřejné výdaje spadají do oblasti kontroly státní podpory EU a kdy nikoli. Tento návod by měl pomoci orgánům státní správy a společnostem zjistit, kdy lze opatření veřejné podpory udělit bez nutnosti schvalování ve smyslu pravidel státní podpory EU.

Útvary Komise uvádějí výstup průzkumu provedeného Dvorem a upřednostnění praktické příručky s případovými studiemi a dalších vzdělávacích opatření mimo jiných možností. V oblasti státní podpory hrají v tomto hodnocení specifické okolnosti daného případu značnou roli. GŘ COMP se domnívá, že rozhodnutí Komise ohledně státní podpory představují nejlepší příklady pro užitečný návod členských států.

Komise bude nadále podporovat auditní orgány a bude je podporovat tak, aby se posílily kontakty s kancelářemi státní podpory v členských státech.

Společná odpověď na odstavce 92 až 94

Hlavním smyslem revize GBER z roku 2014 bylo dále objasnit a zjednodušit pravidla státní podpory a omezit správní zátěž členských států. Zejména rozšíření rozsahu GBER vedlo k zásadnímu omezení počtu opatření státní podpory, které je nutno oznamovat Komisi. To by také mělo usnadnit zavádění postupů ESIF.

93

GBER se týká oznamovací potřeby. Jeho oblast použití sahá k opatřením, která nebyla vyňata z oznamovací povinnosti před nabytím účinnosti GBER z roku 2014. Tato opatření bylo možno prohlásit za slučitelná poté, co Komise provedla hodnocení také před nabytím účinnosti GBER z roku 2014.

96

Komise je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze na úrovni jednotlivých členských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER z roku 2014.

Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý subjekt vydán inkasní příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.

Společná odpověď na odstavce 102 až 104

Členské státy přijaly akční plány, které je nutno zavést a dokončit do konce roku 2016. To důkladně sledují útvary Komise (GŘ REGIO a GŘ COMP) a v případě nesplnění to může vést k pozastavení plateb od Komise.

105

Komise uvádí, že předběžné podmínky se týkají zavádění evropských strukturálních a investičních fondů, zatímco režimy sledované GŘ COMP nemusí nezbytně zahrnovat financování z fondů ESI.

Dále, jak uvádí Účetní dvůr, nařízení o obecných ustanoveních stanoví, že hodnocení předběžné podmínky ohledně státní pomoci je nutno založit na třech vedlejších kritériích uvedených v příloze XI nařízení o obecných ustanoveních. Dodržování pravidel státní podpory v období 2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění.

Komise bude však nadále sledovat veškeré otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských států a podle potřeby přijme příslušné kroky.

106

Postup pro schvalování velkých projektů v období 2014 – 2020 se v porovnání s předchozím obdobím zlepšil (viz společná odpověď na odstavce 69 až 71).

Útvary Komise mají cíl dále usilovat o zjednodušení zpracovávání velkých projektů spolufinancovaných z fondů ESI, které jsou předkládány pomocí nového postupu IQR (článek 102.1 CPR).

V této souvislosti stanovilo GŘ COMP interní postupy, jež zajistí účinné a účelné zapracování konzultací ohledně velkých projektů v rámci postupu IQR.

Zpráva IQR by měla také obsahovat ucelený rozbor ohledně podpůrné povahy opatření a/nebo ohledně jeho slučitelnosti na základě výjimky nebo stávajícího režimu. Dále pak na základě článku 23 Nařízení Komise v přenesené pravomoci 480/2014 mohou odborníci IQR kontaktovat GŘ COMP pro účely objasnění otázek státní podpory, které se mohou u velkého projektu objevit.

Z tohoto důvodu také v tomto novém postupu IQR musí být otázky státní podpory oznámené GŘ COMP objasněny předtím, než budou dokumenty velkého projektu předloženy Komisi.

107

Komise zdůrazňuje, že členské státy musí prokázat, že důkladně ověřily dodržování pravidel státní podpory, když předkládají návrhy velkých projektů, bez ohledu na to, který rozhodovací proces zvolí (článek 102.1 nebo článek 102.2 CPR). Bez podrobného hodnocení dodržení pravidel státní podpory nelze návrhy velkých projektů Komisi předkládat.

Komisi lze předkládat pouze projekty s kladnou zprávou IQR v souladu s článkem 102.1 CPR, což znamená, že členský stát splnil veškeré požadavky včetně těch, které se týkají státní podpory.

Útvary Komise uvádějí, že postup může mít řadu kladných účinků, jelikož zahrnuje podrobnější hodnocení státní podpory ze strany členského státu, který předkládá žádost, a hlubší kontrolu otázek státní podpory ze strany týmu IQR nezávislých odborníků. GŘ COMP dále zavádí postupy, které týmům IQR umožní kontaktovat toto GŘ v souvislosti s otázkami státní podpory, které se vyskytnou u velkého projektu, který posuzují.

Další postupy a snaha získat právní jistotu v oblasti dodržování pravidel státní podpory pomocí systematických formálních oznamování s následným rozhodnutím Komise o státní podpoře u všech velkých projektů (nezávisle na právních požadavcích) by byly v rozporu nejen s procesem modernizace státní podpory, ale také s nadřazeným cílem zjednodušování a omezování administrativní zátěže všech zainteresovaných stran, a znamenaly by další ohrožení včasného zavádění velkých projektů podporovaných z EFRR/FS.

114

Komise podporuje schopnost členských států správně vykládat a/nebo zavádět pravidla státní podpory, jelikož členské státy nesou primární odpovědnost za přijímání vhodných opatření pro dodržování těchto pravidel.

V rámci reakce na nedostatky zavádějí útvary Komise (na úrovni GŘ REGIO a GŘ COMP) společný akční plán týkající se „Posilování správní kapacity pro řízení finančních prostředků členských států v oblasti státní podpory“. Několika členským státům byla poskytnuta školení a cílové publikum představují všechny příslušné orgány zapojené do řízení a zavádění fondů ESI – řídicí orgány, střední orgány i hlavní příjemci.

Pro finanční období 2014–2020 pak Nařízení o obecných ustanoveních předpokládá předběžnou podmínku související se státní podporou s účelem zajistit předběžné podmínky pro účinné uplatňování pravidel státní podpory EU. U těch členských států, které tuto předběžnou podmínku neplní, byly stanoveny akční plány, které je nutno zavést a dokončit do konce roku 2016. To důkladně sledují útvary Komise a může to případně vést k pozastavení plateb od Komise v případě nesplnění.

114 (a)

Komise úzce a trvale spolupracuje s auditními orgány na zlepšování jejich schopnosti v souvislosti se státní podporou. Kromě cíleného školení, akcí a návodů poskytla předpřipravené kontrolní seznamy státní pomoci pro auditní orgány v roce 2011 a Aktualizované v listopadu 2015. Vlastní kontroly provedené Komisí pak v nedávné dob2 odhalily zásadní zlepšení týkající se kvality kontrolních seznamů státní podpory používaných auditními orgány, a to v souladu s hodnocením Účetního dvora.

Kontroly VKZ, které provádí Komise, zahrnují prozkoumání metodologie pro audity systému a audity provozu (včetně kontrolních seznamů) i opakované provádění auditů, které již vykonaly auditní orgány členských států. Při těchto auditech útvary Komise zjistily slabiny a vznesly požadavek na auditní orgány, aby zlepšily svou kontrolu otázek státní podpory.

114 (b)

Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu výsledků auditu za finanční období 2007-2013. Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů pochybení, Komisi to nezabránilo v provádění příslušných a preventivních opatření v reakci na známé a opakující se otázky státní podpory. GŘ COMP se v březnu 2016 podělilo o své zkušenosti s následným sledováním režimů podpory s GŘ REGIO a GŘ EMPL. Zejména GŘ COMP poskytlo výstup ze sledovacího cyklu 2015 pro GŘ REGIO a GŘ EMPL. Komise navíc zlepšuje výměnu informací ohledně chyb v oblasti státní podpory mezi generálními ředitelství, kdekoli a kdykoli je to potřeba.

Co se týká přijatých preventivních opatření, legislativní rámec pro programové období 2014–2020 zavádí předběžné podmínky související se státní podporou.

GŘ REGIO a GŘ COMP navíc zavádějí ucelený akční plán zahájený v březnu 2015, který má posílit správní kapacitu pro řízení strukturálních fondů v oblasti státní podpory.

Viz také odpovědi Komise na odstavce 57 a 61.

114 (c)

Komise zdůrazňuje, že předběžná povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory spočívají na členských státech a rozhodování o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní podpory.

GŘ COMP bylo využito ke konzultacím v rámci formálních mezioborových konzultací ze strany GŘ REGIO ohledně rozhodování o velkých projektech již před koncem roku 2012, nikoli však systematicky.

Byly zavedeny příslušné kontroly a rozvahy v požadavcích na informace o velkých projektech a v obou rozhodovacích postupech týkajících se velkých projektů (článek 102.1 a článek 102.2 CPR) jako preventivní opatření, aby se u velkých projektů v období 2014–2020 nepřijímala rozhodnutí, která jsou v rozporu s pravidly státní podpory.

Viz také odpověď Komise na odstavec 69.

114 (d)

V kontextu modernizace státní podpory, kdy došlo ke zvýšení odpovědnosti členských států při poskytování podpory, GŘ COMP posílilo sledování vybraných vzorků příkladu zavádění opatření státní podpory. Sledování prováděné GŘ COMP se zaměřuje na chyby a nesrovnalosti při zavádění opatření podpory, ale slouží také ke zjištění, jak členské státy reálně zavádějí opatření státní podpory do praxe, což GŘ COMP využívá ke zjišťování dobrých a nesprávných postupů.

GŘ COMP s členskými státy (pomocí pracovních skupin členských států, sítě koordinátorů v zemích atd.) sdílí zkušenosti a ponaučení vyplývající ze sledování.

GŘ COMP dále vyvinulo a členským státům zaslalo obecné nařízení o blokových výjimkách (GBER – Nařízení Komise č. 651/2014 ze dne 17. června 2014) s kontrolními seznamy, které jim usnadňují předem ověřit splnění všech příslušných podmínek slučitelnosti. Dochází také ke sdílení kontrolních seznamů GBER s GŘ REGIO a GŘ EMPL a s auditními orgány politiky soudržnosti.

GŘ COMP navíc nabízí vlastní IT platformu, kde nabízí odpovědi na otázky výkladu od členských států (eState aid WIKI) a také vydává dokumenty s častými otázkami na základě těchto otázek a odpovědí.

Co se týče hodnocení předběžných podmínek pro poskytování státní podpory, jak stanoví CPR, je nutno při něm vycházet ze tří kritérií stanovených v příloze XI CPR. Dodržování pravidel státní podpory v programovém období 2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění.

Komise bude však nadále sledovat otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských států a podle potřeby přijme příslušné kroky.

117

GŘ COMP se domnívá, že náležitě používá dostupná opravná opatření v případě, že při sledování odhalí neshodu s pravidly státní podpory.

Komise může používat opravná opatření sestávající pouze z dobrovolného či nařízeného vrácení, pokud je udělená podpora v rozporu s vnitřním trhem.

U dalších druhů chyb je vhodnější úprava podle návrhu režimu a/nebo podle kontrolního mechanismu. U některých chyb by se opravných opatření dosahovalo obtížně (např. podpora byla neslučitelná v okamžiku udělení, ale lze ji považovat za slučitelnou na základě později pozměněných pravidel). V každém případě jsou členskému státu vydána doporučení a v případě potřeby se plánuje opakované sledování režimu po určité době, aby se ověřilo zapracování poskytnutých doporučení.

Případy, kdy dochází k dobrovolnému vracení, Komise sleduje spolu s příslušným členským státem. V případech dobrovolného vracení se nearchivují žádné samostatné záznamy. Komise nicméně považuje vracení nesprávně udělené podpory dobrovolně zavedené členskými státy za velmi užitečný nástroj pro pružné a účinné odebrání nespravedlivé výhody z trhu a pro motivaci členských států, aby neposkytovaly nezákonnou podporu.

Doporučení 1

Komise přijímá doporučení a vyjadřuje názor, že je již zavádí.

Používá dostupná opravná opatření v případě, že sledováním se objeví nedodržování pravidel státní podpory.

V tomto kontextu je nezbytné rozlišovat mezi nezákonností a neslučitelností. Opatření podpory je nezákonné při udělení bez předchozího oznámení Komisi a tehdy, netýká-li se jej GBER. Komise však může pouze nařídit vrácení u takového opatření, pokud je neslučitelné s vnitřním trhem (tzn. nelze je shledat slučitelným na základě jakýchkoli pravidel nebo přímo na základě smlouvy).

Pokud sledování GŘ COMP zjistí nezákonné opatření podpory, nejprve prozkoumá, zda je možno, aby toto opatření bylo shledáno slučitelným s vnitřním trhem.

Pouze pokud zjištěná chyba vede k udělení neslučitelné podpory, lze použít opravná opatření spočívající ve vrácení podpory.

U dalších druhů chyb je vhodnější úprava podle návrhu režimu a/nebo podle kontrolního mechanismu. U některých chyb by se opravných opatření dosahovalo obtížně (např. podpora byla neslučitelná v okamžiku udělení, ale lze ji považovat za slučitelnou na základě později pozměněných pravidel).

118

Komise uvádí, že GŘ REGIO i GŘ EMPL využila databází k záznamu svých výsledků auditu za finanční období 2007-2013. Ačkoli tyto databáze neměly fungovat jako nástroje pro analýzu zdrojů pochybení, Komisi to nezabránilo v odhalení opakovaných typů chyb v této oblasti a v zavádění konkrétních a cílených opatření pro prevenci chyb v poskytování státní podpory.

Viz také odpovědi Komise na odstavce 57 a 61.

119

GŘ REGIO a GŘ EMPL budou moci poskytovat podrobnější přehled o typech nesrovnalostí na základě IT auditního nástroje MAPAR, který se vztahuje na programové období 2014–2020 pro EFRR/FS a ESF. Jedním cílem nástroje MAPAR je registrovat a klasifikovat zjištěné chyby a nesrovnalosti, což poskytuje databázi podrobných zjištění auditu. V kontextu neustálého dialogu s auditními orgány budou také útvary Komise nadále pracovat s členskými státy na vývoji obecné typologie chyb v oblasti státní podpory, která bude vycházet z nástroje MAPAR a odrazí se v něm.

Tyto výkazy vytvářené na míru zaměřené na typologii chyb, kterou zavádí MAPAR, umožní GŘ REGIO a GŘ EMPL poskytovat GŘ COMP každoročně příslušné údaje o jejich zjištěních z auditů státní podpory.

Viz také odpovědi Komise na odstavce 57, 59 a 61.

120

IMS je nástroj určený pro hlášení nesrovnalostí (včetně podvodů) od členských států. Typ nesrovnalosti se uvádí pomocí rozevíracích seznamů (kódů), zatímco použitý modus operandi se popisuje v textu, který doplňuje informace poskytované pomocí kódovaných políček. Analýzu lže provádět na základě druhu nesrovnalosti. IMS není nástrojem kontroly státní podpory, je ale možné přidat konkrétní typologii pro státní podporu do již existujících rozevíracích seznamů.

Doporučení 2 (a)

Komise přijímá doporučení a již je zavádí u svého auditního nástroje MAPAR.

MAPAR představuje ucelenou databázi všech zjištěných pochybení včetně chyb v rámci státní podpory. Zvláště v případě vykazování pochybení v oblasti státní podpory je prozatím v nástroji MAPAR určeno sedm typů zjištění.

Nástroj MAPAR navíc umožní lepší strukturu informací o zjištěních auditu. Nabízí plnou variabilitu pro přidávání nebo změnu jakékoli kategorie nebo vedlejší kategorie zjištění včetně například zjištění týkající se státní podpory, a to podle odhalených auditních potřeb nebo zjištění.

Auditní nástroj MAPAR je také navržen tak, aby příslušné útvary Komise mohly sledovat veškerá zjištěná pochybení včetně finančních oprav.

Komise také odkazuje na svou odpověď na odstavec 57.

Doporučení 2 (b)

Komise přijímá doporučení Účetního dvora a upraví typologii chyb tak, aby bylo možno provádět analýzu.

Doporučení 2 (c)

Komise přijímá doporučení a již je zavádí.

Co se týče nástroje MAPAR, GŘ EMPL a GŘ REGIO budou jednou ročně sdělovat příslušné údaje o státní podpoře GŘ COMP na základě výkazů upravených na míru (typologie zjištění o státní podpoře doložená audity Komise).

Co se týče výměny informací mezi útvary Komise, GŘ REGIO, GŘ EMPL a GŘ COMP posilují své komunikační kanály za účelem sdílení informací. GŘ EMPL a GŘ REGIO mezi sebou sdílejí výsledky a obracejí se na GŘ COMP v případě auditních otázek souvisejících se státní podporou, pokud je to potřeba.

Co se týče IMS, GŘ COMP bude mít přístup k informacím v režimu „podle potřeby“.

Společná odpověď na odstavce 121 a 122

Komise zdůrazňuje, že předběžná povinnost oznamovat opatření v oblasti státní podpory spočívají na členských státech a rozhodování o velkém projektu není rozhodováním o shodě tohoto velkého projektu s pravidly státní podpory.

GŘ COMP bylo využito ke konzultacím v rámci formálních mezioborových konzultací ze strany GŘ REGIO ohledně rozhodování o velkých projektech před koncem roku 2012, nikoli však systematicky.

Komise zavedla preventivní opatření a posílila spolupráci mezi jednotlivými útvary s cílem zajistit, aby v programovém období 2014–2020 byly členskými státy předkládány pouze velké projekty splňující předpisy související se státní podporou, o nichž pak bude Komise rozhodovat.

Další postupy a snaha získat právní jistotu prostřednictvím formálních oznamování v oblasti státní podpory u všech velkých projektů by nejen bylo v rozporu s procesem modernizace státní podpory, ale také s nadřazeným cílem zjednodušování a omezování administrativní zátěže všech zainteresovaných stran a znamenalo by to další ohrožení včasného zavádění velkých projektů podporovaných z EFRR/FS.

Viz také odpovědi Komise na odstavce 69, 107 a 114, písm. (c).

Doporučení 3

Komise přijímá toto doporučení a již je zavedla, jelikož členské státy mohou předkládat Komisi návrh velkého projektu pouze tehdy, pokud jsou vyřešeny všechny otázky dodržování pravidel státní podpory včetně případně pomocí oznamování státní podpory.

Komise také posílila spolupráci mezi svými útvary tak, aby zajistila, že v programovém období 2014–2020 budou členskými státy předkládány pouze ty velké projekty, u kterých členské státy důkladně posoudilo dodržení nedávno aktualizovaných předpisů týkající se státní podpory, a pouze o nich bude pak Komise rozhodovat.

123

Předpisový rámec 2007 - 2013 vyžaduje, aby auditní orgány podávaly své výroční kontrolní zprávy (VKZ) s hlavními výsledky auditů, nikoli však podrobné informace o druhu zjištěných pochybení v rámci provozních auditů. To lze však provést i na dobrovolné bázi. Informace poskytované auditními orgány mohou tedy podhodnotit jejich kapacitu odhalovat státní podporu.

Útvary Komise také trvale a úzce spolupracují s auditními orgány na zvyšování jejich auditní kapacity ve vztahu s otázkami státní podpory, a to pomocí školení, návodů a výměny zkušeností včetně například sdílení konkrétních auditorských kontrolních seznamů, což Komise provedla v roce 2011 a pak znovu v roce 2015.

A konečně, vlastní kontroly provedené Komisí nedávno odhalily značné zlepšení kvality kontrolních seznamů státní podpory používaných auditními orgány v souladu s hodnoceními Účetního dvora (viz odstavec 79).

124

Útvary Komise již auditním a koordinačním orgánům v členských státech zaslaly kontrolní seznamy GBER, které jim umožňují předem zkontrolovat, zda jsou splněny veškeré podmínky slučitelnosti, nebo zlepšit audity v této oblasti. Typologie zjištěných problémů, dobré a nesprávné postupy a ponaučení vyplývající ze sledování jsou členským státům sdělovány různými způsoby (pracovní skupiny, koordinační sítě v zemích, vícestranná nebo dvoustranná koordinační auditní jednání atd.). Výklad pravidel státní podpory dále podporuje systém výkladových otázek (eState aid Wiki), analytické grafy atd.

Komise je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze na úrovni jednotlivých členských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER z roku 2014.

Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý subjekt vydán inkasní příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.

Doporučení 4 (a)

Komise přijímá doporučení a již je zavedla.

Komise prověřuje kvalitu práce auditních orgánů s ohledem na státní podporu v různých auditních procesech: audity Komise zaměřené na rizika v souvislosti s prací auditních orgánů, kam patří prověření metodiky (včetně kontrolních seznamů), které auditní orgány používají pro systémové audity a provozní audity během opakovaného provádění auditů, které již auditní orgány realizovaly, aby se ověřila platnost vykázaných výsledků; nebo během každoročních kontrol výročních zpráv překládaných Komisi auditními orgány, aby se potvrdilo, zda má stanovisko auditního orgánu pevný základ na bázi výsledků systémových a provozních auditů.

V některých případech Komise již doporučila příslušným auditním orgánům posílit jejich kontrolní seznamy pro lepší pokrytí kontroly státní podpory. Komise bude nadále ověřovat, zda auditní orgány používají správné kontrolní seznamy.

Doporučení 4 (b)

Komise nepřijímá doporučení, které je v rozporu s cíli Komise, které sledují její pokyn udělený členským státům v roce 2012, aby neprobíhalo systematické přezkoumávání projektů rozhodnutých před tímto datem – kdy nechává členským státům možnost oznamovat či nikoli – a aby se zajistila stabilita členských států a příjemcům podpory v souvislosti se zpracováváním takových projektů.

Doporučení 4 (c)

Komise přijímá doporučení a již je zavádí.

V souvislosti se zaváděním akčního plánu státní podpory již Komise pracuje na bázi svých rozhodnutí ohledně státní podpory, která se používají jako případové studie: například více než polovina programů tematických seminářů (dosud se uskutečnily pro RDI a Energetiku) vychází z konkrétních případů (skutečná rozhodnutí o státní podpoře).

Útvary Komise poskytují také pokyny v podobě tabulek, kontrolních seznamů nebo rychlých odpovědí na otázky týkající se výkladu, které položily orgány udělující podporu. Otázky a odpovědi jsou základem pro zveřejňování dokumentů s častými otázkami.

Komise bude nadále aktualizovat materiály s pokyny pro všechny zainteresované orgány včetně orgánů programu ESIF, pokud to bude vývoj situace vyžadovat.

Nedávno přijaté sdělení Komise o pojmu státní podpora pomáhá zodpovědět otázku, kdy veřejné výdaje spadají do oblasti kontroly státní podpory EU a kdy nikoli.

Doporučení 4 (d)

Komise doporučení nepřijímá, jelikož nařízení de minimis ponechává členským státům volnost při rozhodování, zda zřídí centrální registr pro sledování podpory de minimis, nebo zda budou pracovat podle jiných prostředků (např. vlastní prohlášení příjemce).

Ačkoli je upřednostňován centrální registr podpor de minimis, článek 6 nařízení de minimis nezavazuje členské státy ke zřizování takového registru a umožňuje zavést pravidlo kumulace jinými prostředky (např. na základě vlastních prohlášení příjemců). Ponechání volnosti členským státům je v souladu s obecnou zásadou, že členské státy mohou rozhodovat o pro ně nejvhodnějším správním nastavení. Komise dále v kontextu první konzultace o změně nařízení de minimis zaznamenala zápornou reakci některých členských států ohledně myšlenky zřídit registr podpor de minimis povinně. (http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

Doporučení 4 (e)

Komise doporučení nepřijímá, jelikož je toho názoru, že zásada z rozsudku ve věci Deggendorf je použitelná pouze na úrovni jednotlivých členských států. Komise má v úmyslu objasnit tuto skutečnost v pokračujících úpravách GBER z roku 2014.

Pokud by členský stát vyjádřil pochybnosti nebo čelil potížím při zjišťování, zda byl na určitý podnik vydán inkasní příkaz, může se obrátit na GŘ COMP v rámci vzájemné spolupráce.

129

Co se týče hodnocení předběžných podmínek pro poskytování státní podpory, jak stanoví nařízení o společných ustanoveních (CPR), je nutno při něm vycházet ze tří kritérií stanovených v příloze XI CPR. Dodržování pravidel státní podpory v programovém období 2007-2013 není samo o sobě kritériem pro splnění.

Komise bude však nadále sledovat veškeré otázky týkající se dodržování pravidel státní podpory u všech členských států a podle potřeby přijme příslušné kroky.

Doporučení 5 (a)

Komise přijímá toto doporučení.

Generální ředitelé čtyř generálních ředitelství evropských strukturálních a investičních fondů se již pravidelně setkávají ve výboru pro pozastavení předběžné podmínky. Aktuální přístup, který je preventivní (se zaváděním národních akčních plánů pro neplnění předběžné podmínky) i opravný (s pozastavením plateb podle potřeby), bude i nadále přísně a soustavně používán.

Doporučení 5 (b)

Komise přijímá doporučení.

Souhlasí s tím, že bude sledovat schopnost členských států dodržovat pravidla státní podpory podle informací dostupných v jejích databázích a odvíjejících se zejména od dostupných zjištění auditů.

Komise využije výsledky následných činností pro lepší zacílení svých sledovacích a školicích aktivit, které nabízí příslušným programovým orgánům v členských státech.

QJ-AB-16-024-CS-E    ISSN 1977-5628

V posledních několika letech Účetní dvůr zjistil výraznou míru nesouladu s pravidly státní podpory v oblasti politiky soudržnosti. Účetní dvůr a Komise odhalovaly případy porušení pravidel státní podpory v mnohem větší míře než členské státy, což poukazuje na potřebu většího povědomí o pravidlech a na to, že je ze strany Komise zapotřebí další podpory. V programovém období 2007–2013 databáze Komise neumožňovala patřičnou analýzu chyb v oblasti státní podpory a ani monitorování, které Komise prováděla, nevedlo k výraznějšímu navracení státní podpory.
Komise přijala určitá opatření, aby zjednodušila příslušné právní předpisy v oblasti státní podpory a posílila správní kapacitu členských států. Odpovědnost za plnění opatření státní podpory je v programovém období 2014–2020 přesunuta na členské státy, což s sebou nese riziko zvýšení počtu chyb v oblasti státní podpory.