EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Telefon: +352 4398-1

Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx

Weboldal: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).

Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5854-0 | ISSN 1831-0893 | doi:10.2865/635068 | QJ-AB-16-024-HU-C
PDF | ISBN 978-92-872-5902-8 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/542981 | QJ-AB-16-024-HU-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5844-1 | ISSN 1977-5733 | doi:10.2865/198193 | QJ-AB-16-024-HU-E

© Európai Unió, 2016

A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?

Ingyenes kiadványok:

•egy példány:
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),

•több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).

(*)A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).

Megvásárolható kiadványok:

•az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).

Esemény | Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése | 12.11.2014
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) | 16.6.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után | 7.9.2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven | 27.9.2016

HU | 2016 | 24SZ.

Különjelentés

Jobban kell törekedni
a kohéziós politikában
alkalmazott állami
támogatási szabályok
megismertetésére és
betartatására

(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

Az ellenőrző csoport

A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.

Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a kohéziós, növekedési és társadalmi befogadási beruházások kiadási területeire szakosodott, Henri Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést a jelentésért felelős számvevőszéki tag, Oskar Herics vezette, Margit Spindelegger, kabinetfőnök; Niels Brokopp, ügyvezető; Gert Rammeloo és Angelika Zych, feladatfelelősök; Preiss Ildikó, attasé; Dana Moraru, Maria Ploumaki és Laura Zanarini számvevők támogatásával.

Balról jobbra: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

Tartalomjegyzék

Rövidítések

Glosszárium

Összefoglaló

Bevezetés

Mi az állami támogatás és mi a pénzügyi jelentősége az Unióban?

Az állami támogatás nyújtásával kapcsolatos eljárások

A tagállamoknak az állami támogatást be kell jelenteniük a Bizottságnak

Mentesség a bejelentési kötelezettség alól

Az operatív programok irányításában részt vevő főbb szereplők a kohéziós politika területén

Az Európai Számvevőszék és a tagállami legfőbb ellenőrző intézmények állami támogatással kapcsolatos vizsgálatai

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

Észrevételek

A Bizottság nem végez átfogó elemzést az állami támogatásokkal kapcsolatos hibákról, a tagállamok pedig nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami támogatásokra

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap esetében jelentős az állami támogatásokkal kapcsolatos hibák száma, az Európai Szociális Alapnál kisebb mértékben fordulnak elő hibák

A bizottsági monitoringot gyengíti, hogy nincs átfogó elemzés, és nem elegendő a belső koordináció

A tagállami hatóságok nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami támogatási szabályok betartására

A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére és a tagállamok igazgatási kapacitásának támogatására

A kibővített általános csoportmentességi rendelet révén a felelősség a Bizottságról a tagállamokra helyeződött át

Az újonnan bevezetett előzetes feltételek és a nagyprojektekre vonatkozó eljárás javíthatják az állami támogatási szabályok betartásának mértékét a kohéziós politika területén

Az állami támogatásokkal kapcsolatos, a Bizottság által kidolgozott közös cselekvési terv, amelynek célja a tagállamok igazgatási kapacitásának megerősítése, folyamatos figyelmet igényel

Következtetések és ajánlások

I. melléklet. | Állami támogatásokra fordított kiadás tagállamonként, 2010–2014, millió euró
II. melléklet. | A Versenypolitikai Főigazgatóság által végzett monitoring eredményei, 2006–2014
III. melléklet. | A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság által a 2007–2013-as programozási időszakra jóváhagyott nagyprojektek
IV. melléklet. | Az állami támogatásokra vonatkozó jogi keret

A Bizottság válaszai

Rövidítések

ACR: Éves ellenőrzési jelentés (Annual control report)

COCOF: Az alapok koordinációs bizottsága (Coordination Committee of the Funds)

DG: Főigazgatóság

DG COMP: Versenypolitikai Főigazgatóság

DG EMPL: A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága

DG REGIO: Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság

ECN-ET: Európai Versenyhatóságok Hálózata – Elektronikus adatátvitel

ERFA: Európai Regionális Fejlesztési Alap

esb-alapok: Európai strukturális és beruházási alapok

ESZA: Európai Szociális Alap

EUMSZ: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

GBER: Általános csoportmentességi rendelet (General Block Exemption Regulation)

GDP: Bruttó hazai termék

IKT: Információs és kommunikációs technológia

IMS: Szabálytalanságkezelő rendszer (Irregularity management system)

IT: Informatika

JASPERS: Európai régiók beruházásait támogató közös program

K+F: Kutatás és fejlesztés

K+F+I: Kutatás, fejlesztés és innováció

KA: Kohéziós Alap

Kkv: Kis- és középvállalkozás

MAPAR: Ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és források irányítása

Glosszárium

Az alapok koordinációs bizottsága (COCOF) az 1083/2006/EK rendelet 103. cikke értelmében létrehozott, a tagállamok képviselőiből álló bizottság, amely tanácsot ad a Bizottságnak. Az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap alkalmazásával kapcsolatban a COCOF iránymutatásai gyakorlati példákkal és információkkal szolgáló ajánlásnak tekintendők, jogilag nem kötelezőek és nem korlátozó erejűek.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások olyan gazdasági tevékenységek, amelyeket az állami hatóságok az állampolgárok számára kiemelt fontosságúnak tartanak, és amelyeket állami beavatkozás hiányában a piaci szereplők nem (vagy más feltételek mellett) biztosítanának. Ilyenek például a közlekedési hálózatok, a postai szolgáltatások és a szociális szolgáltatások.

Az ellenőrző hatóság bizonyosságot nyújt a Bizottság számára az adott operatív program irányítási rendszereinek és belső kontrolljának eredményes működéséről (és ebből következően az igazolt kiadás jogszerűségéről és szabályszerűségéről). Az ellenőrző hatóságok általában kancelláriák, pénzügyminisztériumok (vagy minisztériumi felügyelet alatt működő belső ellenőrzési szervek), más minisztériumok vagy legfőbb ellenőrző intézmények főosztályai. Működésüket tekintve függetlennek kell lenniük az alapokat kezelő szervektől. Az ellenőrző hatóság a rendszer- és műveletellenőrzésekre vonatkozó megállapításairól jelentést tesz az érintett operatív program irányító, illetve igazoló hatóságának. A rendszerellenőrzésekről szóló jelentéseket és az éves ellenőrzési jelentéseket a Bizottságnak is benyújtják. Ha az ellenőrző hatóság úgy véli, hogy az irányító hatóság nem tette meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, erre fel kell hívnia a Bizottság figyelmét.

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése azáltal, hogy az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – pénzügyi támogatása révén törekszik a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazítására.

Az európai strukturális és beruházási alapokhoz (esb-alapok) összesen öt különböző alap tartozik, amelyek célja, hogy a hét évre meghatározott többéves pénzügyi keret szakpolitikai keretein belül csökkentsék a regionális egyenlőtlenségeket az Unió egész területén. Ezek az alapok a következők: az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap (KA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).

Az európai strukturális és beruházási alapokkal foglalkozó szakértői csoport (EGESIF) a Bizottságon belül jött létre azzal a céllal, hogy az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó rendeletek szerint elfogadott és végrehajtott programok megvalósításával kapcsolatban tanácsokat adjon a Bizottságnak. A szakértői csoport egyike annak a két testületnek, amelyek felváltották az alapok koordinációs bizottságát (a másik a COESIF – az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottsága).

Az Európai Szociális Alap célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések keretében történő – javításával, elősegítve a magasabb foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását.

Az éves ellenőrzési jelentések (ACR) olyan, az ellenőrző hatóságok által éves rendszerességgel benyújtott jelentések, amelyek az e hatóságok által egy vagy több operatív programra vonatkozóan végzett összes ellenőrzés megállapításait tartalmazzák. Az éves ellenőrzési jelentések azok a fő dokumentumok, amelyek révén az ellenőrző hatóságok bizonyosságot nyújtanak az érintett operatív program(ok) irányítási és kontrollrendszereiről és a társfinanszírozott projektek jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

Az igazoló hatóságok elsőfokú ellenőrzéseket végeznek az irányító hatóságok által bejelentett kiadásokra vonatkozóan, és igazolják, hogy ezek a kiadások jogszerűek és szabályszerűek. Általában a pénzügyminisztérium vagy valamely, minisztériumi felügyelet alatt működő belső ellenőrzési szerv egyik részlege tölti be ezt a szerepet.

Az irányító hatóság a tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt országos, regionális vagy helyi közigazgatási szerv, vagy más közjogi vagy magánjogi szervezet. Feladatai közé tartozik a támogatandó projektek kiválasztása, a projektek végrehajtásának monitoringja, valamint beszámolás a Bizottságnak a pénzügyi szempontokról és az elért eredményekről.

A Kohéziós Alap az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió javítása érdekében környezetvédelmi és közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNP nem éri el az uniós átlag 90%-át.

A kohéziós politika az uniós költségvetésből folyósított kiadások szempontjából az egyik legnagyobb szakpolitikai terület. Célja a különböző régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, a hanyatló ipari területek szerkezetátalakítása, a vidéki térségek diverzifikálása és a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi együttműködés ösztönzése. Finanszírozása az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból történik.

A legfőbb ellenőrző intézmények a kormányzati bevételek és kiadások ellenőrzéséért felelős országos szervek.

A nagyprojektek pénzügyi szempontból olyannyira jelentős projektek, hogy külön bizottsági határozat szükséges ahhoz, hogy a tagállam az Európai Regionális Fejlesztési Alapból vagy a Kohéziós Alapból uniós társfinanszírozásban részesülhessen. Általában olyan, a közlekedés, a környezetvédelem vagy egyes más ágazatok (például a kultúra, az energia vagy az IKT) területén végrehajtott nagyméretű infrastrukturális beruházásokról van szó, amelyek összköltsége meghaladja az 50 millió eurót.

Az operatív program meghatározza egy tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, valamint azt, hogy a forrásokat miként használják fel az adott – általában hétéves – időszakban projektek finanszírozására. Ezeknek a projekteknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy az operatív program prioritási tengelyének szintjén meghatározott célkitűzések közül egy vagy több teljesüljön. A kohéziós politika területén az egyes alapokat, azaz az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot vagy a Kohéziós Alapot ilyen programok keretében kell felhasználni. Az operatív programokat a tagállamok dolgozzák ki, és az uniós költségvetésből történő kifizetések folyósítása előtt azokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az operatív programokat csak a tárgyidőszakban, mindkét fél egyetértésével lehet módosítani.

Az összeegyeztethetőségi értékelés azt vizsgálja, hogy a támogatási intézkedés által a belső piacon belüli kereskedelemre és versenyre gyakorolt negatív hatások kiegyenlíthetők-e azokkal a pozitív hatásokkal, amelyek az intézkedésnek a közérdekű, jól meghatározott célok eléréséhez való hozzájárulásából erednek. A hatások egyensúlyának vizsgálatakor figyelembe veszik a támogatásnak az Unió szociális jólétére gyakorolt hatását is. Az összeegyeztethetőségi értékelés a Bizottság kizárólagos hatáskörébe tartozik.

A partnerségi megállapodások az Európai Bizottság és az egyes tagállamok között a 2014–2020-as programidőszakra hatályba lépett megállapodások. Kifejtik, hogy a tagállami hatóságok hogyan tervezik felhasználni az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott finanszírozást, és felvázolják az egyes országok stratégiai céljait és beruházási prioritásait, összekapcsolva azokat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia általános céljaival. Tartalmazzák továbbá az előzetes feltételrendszer és a teljesítménymenedzsment-keretrendszer részletes jellemzőit. Az egyes megállapodásokat a Bizottsággal folytatott párbeszéd keretében az érintett tagállam dolgozza ki, és a Bizottság fogadja el.

A pénzügyi korrekciók célja az uniós költségvetés védelme a hibás vagy szabálytalan kiadások finanszírozásától. A megosztott irányítás alá tartozó kiadások esetében a helytelenül teljesített kifizetések visszafizettetése elsődlegesen a tagállamok feladata. Pénzügyi korrekció egyrészt a szabálytalan kiadásoknak a tagállamok költségnyilatkozataiból való törlése, másrészt a kedvezményezettekkel való visszafizettetés útján hajtható végre. Pénzügyi korrekciót a Bizottság is elrendelhet.

A programozási időszak a kohéziós politikához kapcsolódó kiadások tervezésének és végrehajtásának többéves keretrendszere.

A vállalkozás – jogi formájától és finanszírozási módjától függetlenül – valamely, gazdasági tevékenységet végző entitás.

Összefoglaló

I

Állami támogatás minden olyan, egy tagállam által nyújtott támogatás, amely azzal, hogy egyes vállalatoknak előnyt biztosít, torzítja vagy torzíthatja a versenyt, amennyiben ez kihat a tagállamok közötti kereskedelemre. A belső piac megfelelő működése érdekében az állami támogatás elvben nem engedélyezett. Bizonyos mértékű támogatás azonban bizonyos ágazatokban vagy földrajzi régiókban, illetve kivételes körülmények esetén összeegyeztethető lehet a belső piaccal. A 2010–2014-es időszakban a tagállamok évente átlagosan 76,6 milliárd euró összegű állami támogatást nyújtottak, eltekintve a pénzügyi és a vasúti ágazatnak, valamint a közszolgáltatásoknak (pl. postai szolgáltatások) nyújtott támogatástól. Ez az uniós tagállamok által megtermelt GDP több mint 0,5%-ának felel meg.

II

A kohéziós politika az uniós költségvetés egyik legfőbb kiadási területe. A 2014–2020-as programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap (KA) és az Európai Szociális Alap (ESZA) rendelkezésére álló összeg 352 milliárd euró; a 2007–2013-as programozási időszakban ez az összeg valamivel alacsonyabb, 347 milliárd euró volt. A Bizottság becslései szerint az ERFA/KA és az ESZA kiadásai a 2007–2013-as időszakban az Unióban nyújtott állami támogatások több mint egynegyedének feleltek meg.

III

Ellenőrzésünk során azt vizsgáltuk, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban a kohéziós politikában milyen mértékben fordult elő, hogy nem tartották be az állami támogatási szabályokat, illetve a Bizottság milyen mértékben ismerte a szabályok megsértésének okait. Megvizsgáltuk azt is, hogy a Bizottság 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan tett intézkedései megerősítik-e a Bizottság és a tagállamok azon kapacitását, hogy megelőzzék, feltárják és kijavítsák az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértéseket.

IV

A 2010–2014-es időszakban a Bizottság és a Számvevőszék is nagyszámú ellenőrzés során tártak fel olyan eseteket, amikor megsértették az állami támogatási szabályokat; az ezzel kapcsolatos – az ERFA és a Kohéziós Alap keretében tapasztalt – hibák jelentős mértékben járultak hozzá a kohéziós politikában általunk megállapított becsült hibaszinthez. Megállapítottuk, hogy a kohézió területén a Bizottság által végzett ellenőrzések és monitoring során a feltárások aránya megegyezett számvevőink megállapításaival. A tagállami ellenőrző hatóságok azonban a Bizottságnál, illetve a Számvevőszéknél sokkal kisebb arányban állapítottak meg az állami támogatással kapcsolatos szabálysértéseket. Ez arra utal, hogy az ellenőrző hatóságok vizsgálataik során mindeddig nem összpontosítottak kellő mértékben az állami támogatásokra.

V

A 2007–2013-as programozási időszakban a Bizottság az általa feltárt, illetve a tagállamok által jelentett állami támogatásokkal összefüggő hibákat nem rögzítette oly módon, hogy lehetővé váljék számára megfelelő elemzés elvégzése. Ilyen elemzés segítségével a Bizottság célzottabb, az adott tagállamokra, illetve programokra szabott megelőző intézkedéseket alakíthatott volna ki.

VI

A tagállamok a pénzügyi szempontból jelentős projektek („nagyprojektek”) esetében alkalmazott pályázatokban feltüntetik, hogy véleményük szerint a beruházás állami támogatással jár-e, és ezt az információt a Bizottság ellenőrizheti. A Bizottság különösen a 2007–2013-as programozási időszak kezdetén nem ellenőrizte szisztematikusan, hogy a nagyprojektek megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak. Fennáll a veszély, hogy egyes uniós társfinanszírozásban részesülő nagyprojektek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, azért sem, mert 2012-t – és a Leipzig Halle ítéletben megfogalmazott pontosítást – megelőzően a tagállamok csak ritkán jelentettek be infrastrukturális beruházásokat a Bizottságnak. E kockázat jövőbeni enyhítése érdekében a Bizottság fokozottabb mértékben hajtott végre belső megelőző intézkedéseket, és a 2014–2020-as időszakra alternatív, független minőségi felülvizsgálatot is magában foglaló jóváhagyási eljárást vezetett be. Az alternatív eljárás nem úgy lett kialakítva, hogy a nagyprojektekre vonatkozó határozat meghozatalakor minden esetben jogbiztonságot nyújtson a tagállamoknak az állami támogatási szabályok betartását illetően. A jogbiztonság megszerzéséhez csak a tagállami bejelentés, majd a Bizottság állami támogatásra vonatkozó határozata szolgálhat alapul.

VII

A Bizottság a 2014–2020-as időszak tekintetében lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére, amelynek eredményeként csökkentek az adminisztratív terhek és nőtt az átláthatóság, de a tagállamok immár nagyobb felelősséget is viselnek a támogatási intézkedések kialakítása és végrehajtása terén. A tagállamokra ruházott nagyobb felelősség azonban azzal a veszéllyel jár, hogy nő az állami támogatással összefüggő hibák száma: a bizottsági monitoring révén kiderült, hogy a tagállamok a 2007–2013-as programozási időszakban számos hibát követtek el a támogatási programok kialakítása és végrehajtása tekintetében. E kockázat csökkentése céljából a Bizottság lépéseket tett a tagállamoknak az állami támogatások területével kapcsolatos igazgatási kapacitásának támogatására, többek között olyan előfeltételeket vezetett be az állami támogatási rendszerek működéséhez, amelyek elősegítik az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes felhasználását („előzetes feltételek”). Azok a tagállamok azonban, amelyekről megállapították, hogy nem tesznek eleget ezeknek a feltételeknek, nem feltétlenül egyeznek meg azokkal, amelyeknél a Bizottság korábban a legtöbb problémát találta. Ezek a fellépések folyamatos figyelmet is igényelnek.

VIII

A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:

a)A Bizottság folyamodjon korrekciós intézkedésekhez, ha a támogatási intézkedések nincsenek összhangban az állami támogatási szabályokkal.

b)i.A Bizottság olyan módon rögzítse a szabálytalanságokat a MAPAR-ban, ami lehetővé teszi pl. azok típusának, gyakoriságának, súlyosságának, földrajzi eredetének és okának egyszerű elemzését. Az adatbázis tartalmazzon információkat a szabálytalanságok nyomán meghozott intézkedésekről (például a kiszabott pénzügyi korrekciókról) is.

ii.Ami az IMS-t illeti, a Bizottság módosítsa az adatbázis szerkezetét oly módon, hogy a szabálytalanságokra (pl. az állami támogatásokra) vonatkozó információk tagállamonként és típusonként kereshetők és elemezhetők legyenek.

iii.A DG COMP rendszeresen kapjon hozzáférést a MAPAR-ban és az IMS-ben található, az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálytalanságokra vonatkozó minden releváns adathoz.

iv.A Bizottság az adatbázisaiban elérhető információkat felhasználva kétévenként kísérje figyelemmel az állami támogatási szabályok betartásával kapcsolatos tagállami kapacitásokat, és ehhez végezzen elemzéseket pl. a maga a Bizottság vagy a tagállami hatóságok által feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák típusairól, gyakoriságáról, súlyosságáról, földrajzi eredetéről és okáról. A Bizottság ezeket a tevékenységeket alkalmazza monitoringcélokra és arra, hogy a támogatásokat – például a tagállamok számára nyújtott képzéseket – oda irányítsa, ahol a legnagyobb szükség van rájuk.

c)A Bizottság csak az állami támogatás belső engedélyeztetése után hagyja jóvá a nagyprojekteket, és következetesen kérje arra a tagállamokat, hogy szükség esetén jelentsék be a támogatást annak érdekében, hogy – az általuk alkalmazott pályázati eljárástól függetlenül – jogbiztonságot szerezzenek.

d)i.A Bizottság gondoskodjék arról, hogy az ellenőrző hatóságok által az állami támogatási szabályok betartásával kapcsolatban végzett vizsgálatok hatóköre és minősége elegendő legyen.

ii.Tekintettel a 2007–2013-as programozási időszak zárására, a Bizottság kérje meg az ellenőrző hatóságokat, hogy ellenőrizzék az állami támogatási szabályok betartását azon nagyprojektek esetében, amelyek jóváhagyására még 2012 előtt került sor.

iii.A Bizottság készítsen további útmutató dokumentumokat, köztük elsősorban olyan gyakorlati esettanulmányokat, amelyek szemléltetik a bevált gyakorlatokat és az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések leggyakoribb típusait és okait.

iv.A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy hozzanak létre központi nyilvántartást az olyan kismértékű támogatások felhalmozódásának figyelemmel kíséréséhez, amelyek együttesen nem léphetnek túl egy megadott összeget (csekély összegű, ún. de minimis támogatások).

v.A Bizottság hozzon létre egy központi uniós szintű adatbázist, amelyben az érintett tagállami hatóságok beazonosíthatják azokat a vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban állami támogatás visszafizetésére vonatkozó felszólítás van érvényben, és nyomon követhetik a visszafizettetési eljárások állapotát, így segítve a tagállamokat abban, hogy megfelelhessenek a hatályos jogszabályoknak („Deggendorf-elv”). Az adatbázishoz való hozzáférést csak a szükséges ismeret elve alapján kellene biztosítani.

e)Ha az állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes feltételek 2016 végéig nem teljesülnek, a Bizottság a rendelkezésére álló hatásköröket kihasználva mindaddig függessze fel az érintett tagállamoknak folyósított kifizetéseket, amíg e tagállamok nem orvosolnak minden súlyos hiányosságot.

Bevezetés

01

A versenypolitika célja annak biztosítása, hogy a vállalatok az általuk kínált áruk és az általuk alkalmazott árak alapján, egyenlő feltételek mellett versenyezzenek egymással, és ne részesüljenek tisztességtelen előnyökben. Mivel az EU egységes piaca az Unió egész területén biztosítja az áruk és a szolgáltatások szabad kereskedelmét, a versenypolitika szabályozása uniós szinten történik¹. Az állami támogatási szabályok az uniós versenypolitika kulcsfontosságú tényezői.

02

Amint egy adott vállalat állami támogatásban részesül, már nem egyenlő feltételek mellett versenyez. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ezért az állami támogatást elvben nem tekinti összeegyeztethetőnek a belső piaccal². Egyes területeken, illetve feltételek mellett azonban a piac nem úgy működik, ahogy kellene; vannak olyan rések, ahol egyes szükségletek nem kerülnek kielégítésre. Egyes közpolitikai célok teljesítése érdekében a Szerződés tartalmazza azon állami támogatási kategóriák listáját, amelyek a belső piaccal összeegyeztethetők (vagy összeegyeztethetők lehetnek)³. A Bizottság az e kategóriába tartozó állami támogatásokra vonatkozóan számos szabályt hozott létre.

Mi az állami támogatás és mi a pénzügyi jelentősége az Unióban?

03

A Szerződés értelmében állami támogatás minden olyan, egy tagállam által nyújtott támogatás, amely azzal, hogy egyes vállalatoknak előnyt biztosít, torzítja vagy torzíthatja a versenyt, amennyiben ez kihat a tagállamok közötti kereskedelemre. Ahhoz, hogy egy adott támogatás állami támogatásnak minősüljön, a meghatározásban felsorolt minden kritériumnak teljesülnie kell. A kritériumokat az 1. táblázat sorolja fel.

1. táblázat

A támogatás állami támogatásként való besorolásának kritériumai

| Kritérium és magyarázat | Példák
1. | A támogatást az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik. Állami forrás egy tagállami hatóság vagy állami tulajdonban lévő, illetve az állam által ellenőrzött szervezet által biztosított forrás¹. | Vissza nem térítendő támogatások, adómentesség vagy garanciák.
2. | A támogatásban vállalkozások részesülnek. Vállalkozás – jogi formájától és finanszírozási módjától függetlenül – minden gazdasági tevékenységet végző entitás². A gazdasági tevékenység áruk vagy szolgáltatások kínálását jelenti a piacon³. | Gépjárműveket gyártó cég, élelmiszert biztosító jótékonysági szervezet vagy postai szolgáltatásokat kínáló állami vállalat.
3. | A támogatás előnyt biztosít. Előnynek számít minden olyan gazdasági haszon, amellyel a vállalkozás szokásos piaci feltételek mellett nem rendelkezett volna⁴. | Egy vállalatnak a piaci kamatlábnál alacsonyabb kamatlábbal nyújtott hitel.
4. | A nyújtott előny szelektív. Szelektív az olyan támogatási intézkedés, amely nem egyformán elérhető minden, egy adott tagállamon belül működő vállalkozás számára. | Olyan intézkedések, amelyek csak a nagyvállalatokra vagy konkrét ágazatokra (pl. közlekedési vagy energiaágazat) vonatkoznak.
5. | A támogatás torzítja a versenyt vagy versenytorzítással fenyeget. Versenytorzítás akkor feltételezhető, ha a támogatás kedvezményezettje olyan ágazatban működik, ahol verseny van vagy verseny lehetne⁵. | Egy, a textilágazatban működő vállalatnak nyújtott támogatás, mivel a textilágazatra jellemző a verseny.
6. | A támogatás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ha a támogatás torzítja a versenyt vagy versenytorzítással fenyeget, feltételezhető, hogy érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet is, feltéve, hogy a más tagállamokra gyakorolt hatás a marginálisnál nagyobb⁶. | Egy helyi bútorgyártó vállalatnak nyújtott támogatás, mivel különböző uniós tagállamokban működnek (helyi vagy nem helyi) bútorgyártó vállalatok.

1 A 248/84. sz. ügy 17. pontja és a C-482/99. sz. ügy 38. pontja.

2 A C-180/98–C-184/98. sz. egyesített ügyek 74. pontja.

3 A C-35/96. sz. ügy 36. pontja.

4 A C-39/94. sz. ügy 60. pontja.

5 A T-298/97., T-312/97., T-313/97., T-315/97., T-600/97–T-607/97., T-1/98., T-3/98–T-6/98.és T-23/98. sz. egyesített ügyek 141–147. pontja.

6 A T-298/97., T-312/97., T-313/97., T-315/97., T-600/97–T-607/97., T-1/98., T-3/98–T-6/98. és T-23/98. sz. egyesített ügyek 81. pontja.

Forrás: Európai Számvevőszék, az állami támogatások fogalmával kapcsolatos bizottsági közlemény alapján.

04

A 2010–2014-es időszakban a tagállamok átlagosan évi 76,6 milliárd eurót költöttek állami támogatásra⁴. Ez az uniós tagállamok által megtermelt GDP több mint 0,5%-ának felel meg (lásd: 1. ábra). Az adatokat alábecsülték, mert azok nem tartalmazzák a vasúti ágazatnak és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak, például közlekedési hálózatoknak vagy postai szolgáltatásoknak nyújtott azon támogatások többségét, amelyekre vonatkozóan a 2010–2014-es időszakról nem állnak rendelkezésre teljes körű adatok. Továbbá nem tartalmazzák a pénzügyi szektornak nyújtott támogatásokat (válságkezelési támogatások) sem, mivel azok jellemzően nem képezik a szokásos körülmények között nyújtott állami támogatások összegének részét, és nem tartoznak jelen ellenőrzésünk hatókörébe. A 2010–2014-es időszakban az egyes tagállamokban nyújtott állami támogatások áttekintése az I. mellékletben található. Az energetikai és környezetvédelmi támogatásokról szóló 2014-es iránymutatások elfogadása után a beszámolókban több megújulóenergia-program szerepeltetése várható, ami az elkövetkező években tovább növelheti az állami támogatásokról szóló, a Bizottság számára készülő beszámolók mennyiségét.

1. ábra

Állami támogatások az EU-ban 2010 és 2014 között

Megjegyzés: A Bizottság szerint a 2014-es kiadásnövekedés nagymértékben (85%) annak tudható be, hogy a beszámolókban több megújulóenergia-programot szerepeltetnek. Ha ez nem így lenne, 2014-ben a jelentésekben szereplő állami támogatás kb. 73 milliárd euró lett volna. Emellett az uniós források csak 2014-től vannak feltüntetve.

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája alapján.

05

Összességében korreláció figyelhető meg a tagállamok egy főre jutó GDP-je és állami támogatásokra fordított kiadásai között (lásd: 2. ábra). A 2010–2014-es időszakban Dánia, Finnország és Svédország volt az a három tagállam, amely átlagosan a legtöbbet költött fejenként állami támogatásra.

2. ábra

A tagállamok által állami támogatásokra fordított összegek és az egy főre jutó GDP összehasonlítása, 2010-2014

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája, valamint az Eurostat népességadatai és egy főre jutó GDP-re vonatkozó adatai (folyó árakon) alapján.

06

A kohéziós politika az uniós költségvetés egyik legfőbb kiadási területe; végrehajtása az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap (KA) és az Európai Szociális Alap (ESZA) keretében történik. Célja a gazdasági fejlődés és a foglalkoztatás támogatása az Unió kedvezőtlenebb helyzetű régióiban⁵. A 2014–2020-as programozási időszakban a kohéziós politika rendelkezésére álló teljes uniós költségvetés 352 milliárd euró volt, ami a 2007–2013-as programozási időszak 347 milliárd eurós összegéhez képest némi növekedést jelentett⁶. A 2010–2014 közötti években 216 milliárd euró összegű uniós forrást költöttek kohéziós politikára⁷.

07

A kohéziós politikához rendelt források elosztása a GDP-szintek közötti eltérések figyelembevételével történik: a szegényebb régiók nagyobb mértékű pénzügyi támogatásban részesülnek⁸. Ebből adódóan ezek a források számos tagállamban az összesített államháztartási kiadások jelentős részét teszik ki (lásd: 3. ábra). Ez különösen jellemző az Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok esetében: Észtországban, Magyarországon, Lettországban, Litvániában és Lengyelországban például a kohéziós politikára szánt kiadások meghaladták az összes államháztartási kiadás 5%-át.

3. ábra

A kohéziós politikára szánt uniós források tagállamonként, 2010–2014

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság számviteli adatai és az államháztartási kiadásra vonatkozó Eurostat-adatok alapján.

08

A Szerződés értelmében az állami támogatási szabályok csak a tagállamok által gazdasági tevékenységet folytató vállalatoknak nyújtott támogatásokra vonatkoznak⁹. Ezért a Bizottság vagy bármely más európai uniós szerv, például az Európai Beruházási Bank által közvetlenül nyújtott támogatásokra nem alkalmazandók az állami támogatási szabályok. A kohéziós politika keretében nyújtott uniós forrásokra ellenben vonatkoznak az állami támogatási szabályok, mivel ezeket a forrásokat a tagállamok kezelik. A Bizottság becslése szerint a 2007–2013-as programozási időszakban a kohéziós források mintegy 40%-át (139 milliárd euró összegben) olyan projektek kapták, amelyekre alkalmazandók voltak az állami támogatási szabályok¹⁰. A Bizottság szerint ebben az időszakban az állami támogatások összege elérte az 504 milliárd eurót¹¹. A 2007–2013-as időszakban tehát összességében a kohéziós források az összes állami támogatás több mint egynegyedét tették ki.

Az állami támogatás nyújtásával kapcsolatos eljárások

A tagállamoknak az állami támogatást be kell jelenteniük a Bizottságnak

09

A Szerződés előírja, hogy a Bizottságot tájékoztatni kell minden, támogatás nyújtásával vagy módosításával kapcsolatos tervről¹². A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy ha egy tagállam állami támogatást kíván nyújtani, erről tájékoztatnia kell a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságát (DG COMP). Ez az eljárás az értesítés.

10

Miután a tagállam bejelentette az általa nyújtani kívánt támogatást, a Versenypolitikai Főigazgatóság megállapítja, hogy az állami támogatásnak minősül-e. Ha igen, felméri, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal: súlyozza a támogatás pozitív hatásait (közérdekű, jól meghatározott cél megvalósulásához való hozzájárulás) és negatív hatásait (a verseny és a kereskedelem torzítása). Az összeegyeztethetőségi értékelést kizárólag a Bizottság végezheti el¹³.

Mentesség a bejelentési kötelezettség alól

11

A Szerződés ugyan elvben tiltja az állami támogatást, azonban tartalmaz egy listát azokról a támogatási kategóriákról, amelyek összeegyeztethetőnek minősülhetnek a belső piaccal. Ehhez kapcsolódva a Bizottság olyan szabályokat tehet közzé, amelyek meghatározzák a támogatási kategóriák bejelentés alóli mentesülésének kritériumait¹⁴. A Bizottság ezeket a szabályokat a támogatási intézkedések értékelésekor szerzett tapasztalatai alapján és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve dolgozza ki.

Általános csoportmentességi rendelet (GBER)

12

A belső piaccal – a Bizottság véleménye szerint – valószínűleg összeegyeztethető támogatási kategóriák tekintetében a Bizottság rendeletet fogadott el, amelynek értelmében ezeket a támogatásokat, ha minden feltétel teljesül, nem kell bejelenteni, kivéve, ha a támogatási összegek meghaladják az azokban említett küszöbértékeket. Ez az általános csoportmentességi rendelet (GBER)¹⁵. Ilyen kategóriák például a kultúra vagy a környezetvédelem területén nyújtott állami támogatások.

13

Az általános csoportmentességi rendelet jelentős mértékben egyszerűbbé teszi a Bizottság és a tagállamok munkáját. A rendeletnek köszönhetően a tagállamok számos támogatási intézkedést bejelentési eljárások, illetve a Bizottság kifejezett összeegyeztethetőségi értékelése nélkül hajthatnak végre. A GBER számos általános, illetve az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó különös rendelkezést tartalmaz. Azok a támogatások, amelyek a GBER hatálya alá esnek és megfelelnek ezeknek a rendelkezéseknek, automatikusan a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintendők. A jelentős mértékű (a bejelentési határértékeket meghaladó) támogatási intézkedések esetében ugyanakkor továbbra is szükség van bejelentésre, mivel ezek az intézkedések potenciálisan torzíthatják a versenyt¹⁶.

Csekély összegű (de minimis) támogatás

14

A Bizottság azt is kimondta, hogy az egyetlen kedvezményezettnek egy hároméves időszakban nyújtott, legfeljebb 200 000 euró összegű támogatás nem jár versenytorzító hatással, és nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet sem¹⁷ E támogatástípus neve „de minimis” támogatás, és mivel nem teljesíti sem a versenytorzítással (vagy annak fenyegetésével) kapcsolatos, sem a tagállamok közötti kereskedelem érintésével kapcsolatos állami támogatási kritériumot, így nem minősül állami támogatásnak, és nem is kell bejelenteni a Versenypolitikai Főigazgatóságnak. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében a támogatási határértéket 500 000 euróra növelték¹⁸.

Az operatív programok irányításában részt vevő főbb szereplők a kohéziós politika területén

15

Az ERFA/KA és az ESZA operatív programjainak irányítását a tagállamok és a Bizottság megosztva végzik. A projektek kiválasztása, irányítása és nyomon követése a tagállamok feladata, míg a tagállami irányítási és kontrollrendszereket a Bizottság felügyeli és követi figyelemmel. Az Európai Unió költségvetésének végrehajtásáért a végső felelősséget a Bizottság viseli¹⁹.

Tagállami szint

16

A tagállamok szintjén az irányító hatóságok felelősek az operatív programok napi igazgatásáért. Nekik kell az irányítási ellenőrzések révén biztosítaniuk, hogy valamennyi társfinanszírozott projekt jogosult legyen uniós támogatásra, valamint hogy a bejelentett projektkiadások megfeleljenek a jogosultsági feltételeknek, és ezen belül az állami támogatási szabályokkal is összhangban legyenek. Az igazoló hatóságok ellenőrzik az irányító hatóságoktól hozzájuk érkező, a projektekkel kapcsolatos kifizetési kérelmeket, majd azokat megtérítésre benyújtják a Bizottságnak. Az ellenőrző hatóságok műveletellenőrzéseket (azaz projektellenőrzéseket) végeznek, illetve az irányítási és kontrollrendszereket vizsgálják, majd ezekről éves ellenőrzési jelentésekben és ellenőrzési véleményekben számolnak be a Bizottságnak²⁰.

17

Az állami támogatásokat vizsgáló tagállami irodák – megbízatásuktól függően – tagállami szinten ellenőrzik a támogatási programok szabályszerűségét (függetlenül attól, hogy azok részesültek-e uniós finanszírozásban vagy sem), illetve a tagállam más szerveit is elláthatják tanácsokkal vagy véleményekkel. Minden tagállamban léteznek központi szintű hivatalok az állami támogatások vizsgálatára, Belgium kivételével, ahol az ilyen hivatalok regionális szintűek. Az állami támogatásokat vizsgáló iroda néhány tagállamban a pénzügyminisztérium vagy a gazdasági minisztérium része, más tagállamokban független szerv, illetve az országos versenyhatóság része. Az állami támogatásokat vizsgáló irodák olyan kapcsolattartási pontként is működhetnek, amelyek szakmai információkhoz is hozzáférést biztosítanak, és segítséget nyújtanak a támogatási programok kialakításához (így csökkenthető annak kockázata, hogy adott intézkedés nem felel meg az állami támogatási szabályoknak (lásd: 1. háttérmagyarázat).

1. háttérmagyarázat

Az állami támogatásokat vizsgáló iroda által végzett átvilágítás a jogalkotási javaslat benyújtásának szakaszában (Dánia)

A jogalkotási javaslatok kidolgozásakor minden minisztérium köteles elvégezni az állami támogatásokkal összefüggő kezdeti értékelést. Ezt az információt értékelésre megküldik az állami támogatásokért felelős, állami támogatási szakértőkből álló titkárságnak. Amennyiben a titkárság véleménye szerint a jogalkotási javaslat ellentmond az állami támogatási szabályoknak, a minisztériumnak azt át kell dolgoznia. Az állami támogatásokért felelős titkárság a jogalkotási folyamat során javaslatokkal és tanácsokkal látja el a minisztériumot.

A Bizottság szintje

18

Az Európai Unió különböző – elsősorban a legkedvezőtlenebb helyzetű – régiói gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdításáért a Bizottság Regionális és Várospolitikai Főigazgatósága (DG REGIO) felel: ez a bizottsági részleg kezeli az ERFA és a Kohéziós Alap forrásait. A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) az uniós foglalkoztatási és szociális ügyekért felelős, az ESZA-források kezelésével megbízott bizottsági részleg.

19

Mindkét főigazgatóság elsősorban az ellenőrző hatóságok munkája nyomán szerez bizonyosságot arról, hogy az ERFA/KA és az ESZA kiadásai összhangban vannak az alkalmazandó uniós és tagállami szabályokkal. Felügyeleti tevékenységük keretében továbbá – az ellenőrző hatóságok munkájának felülvizsgálatán túlmenően – a műveletekre és a rendszerekre irányulóan saját ellenőrzéseket is folytatnak a tagállamokban.

20

Az uniós állami támogatási szabályok megfelelő alkalmazásának biztosításáért felelős bizottsági részleg – a mezőgazdaság és a halászat területe kivételével – a DG COMP²¹. A DG COMP dolgozza ki a Szerződés alapján az állami támogatásra vonatkozó jogszabályokat, illetve felügyeli ezek végrehajtását. Elsősorban rendszeresen figyelemmel kíséri a támogatási programokat annak ellenőrzése céljából, hogy ezek végrehajtása során betartják-e (és ha igen, milyen mértékben) az állami támogatási szabályokat²². Továbbá az érdekelt felek – például egy adott tagállam vagy egy versenyhelyzetben működő vállalat – panasszal fordulhatnak a Bizottsághoz, ha úgy vélik, hogy valamely kedvezményezettnek nyújtott támogatás jogellenes. A Bizottság minden ilyen panaszt köteles kivizsgálni²³.

21

A 4. ábra egyszerűsített áttekintést nyújt a kohéziós politikában és az állami támogatás nyújtásának folyamatában részt vevő szereplőkről.

4. ábra

A kohéziós politikában és az állami támogatás nyújtásának folyamatában részt vevő szereplők

Forrás: Európai Számvevőszék.

Az Európai Számvevőszék és a tagállami legfőbb ellenőrző intézmények állami támogatással kapcsolatos vizsgálatai

22

Egyik korábbi, 2011-es különjelentésünk – elsősorban a 2008–2010-es időszakban benyújtott néhány panasz, illetve nyomon követett eset alapján – megállapította, hogy hiányosságok jellemzik az állami támogatások bejelentését biztosító tagállami rendszereket²⁴.

23

Több 2010 és 2014 közötti ERFA/KA és ESZA projekt esetében megvizsgáltuk az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartását. Részben ezeknek a vizsgálatoknak az eredményei alapján készítettük el éves jelentéseinkben az ERFA/KA és az ESZA külön értékelését²⁵.

24

Felmérést végeztünk a 28 legfőbb ellenőrző intézmény körében, közülük 22 válaszolt. Döntő részük azt állította, hogy ellenőrzéseik részeként – eltérő mértékben – végeztek állami támogatásokra vonatkozó vizsgálatokat is²⁶. Kis részük kifejezetten az állami támogatásokra irányuló ellenőrzéseket is végzett.

1 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 26. cikke.

2 Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése.

3 Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdése: „A belső piaccal összeegyeztethető…” (például: természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatás). Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése: „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető…” (például: a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás).

4 Lásd: A Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája a DG COMP weboldalán.

5 A szakpolitika végrehajtása operatív programok révén történik, amelyek prioritásokat és egyedi célokat határoznak meg, illetve megadják az uniós források felhasználásának módját is.

6 Lásd: „An introduction to EU Cohesion Policy 2014-2020” (Bevezetés a 2014–2020-as időszak uniós kohéziós politikájába) (2014. június) és „Cohesion policy 2007-13 Commentaries and official texts” (A 2007–2013-as időszak kohéziós politikája, Észrevételek és hivatalos szövegek) (2007. január) című bizottsági dokumentumok. A programozási időszak a strukturális alapok és a Kohéziós Alap kiadásai tervezésének és végrehajtásának többéves keretrendszere.

7 Lásd: a kohézióval kapcsolatos adatok portálja a Bizottság honlapján.

8 A Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 90. cikke.

9 Az EUMSZ 107. cikke.

10 Lásd: a Bizottság 2014. szeptemberi politikai tájékoztatója a 2014–2020-as időszakra vonatkozó regionális támogatási iránymutatásokról.

11 Lásd: a Bizottság 2011-es és 2015-ös állami támogatási eredménytáblája.

12 Az EUMSZ 108. cikkének (2) és (3) bekezdése.

13 Az EUMSZ 108. cikke.

14 Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet helyébe lépő, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1588 tanácsi rendelet (kodifikált szöveg) (HL L 248., 2015.9.24., 1. o.), és különösen az EUMSZ 108. cikkének (4) bekezdése.

15 A Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendelete a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

16 A határérték 400 000 euró (induló vállalkozásoknak nyújtott egyes támogatások esetében) és 150 millió euró (a megújuló energiaforrásokra nyújtott egyes támogatások esetében) között mozog.

17 A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

18 A Bizottság 2012. április 25-i 360/2012/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 114., 2012.4.26., 8. o.).

19 Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 53. cikke.

20 Az éves ellenőrzési jelentések (ACR) olyan, az ellenőrző hatóságok által éves rendszerességgel benyújtott jelentések, amelyek az e hatóságok által egy vagy több operatív programra vonatkozóan végzett összes ellenőrzés megállapításait tartalmazzák. Az éves ellenőrzési jelentések azok a fő dokumentumok, amelyek révén az ellenőrző hatóságok bizonyosságot nyújtanak az érintett operatív program(ok) irányítási és kontrollrendszereiről és a társfinanszírozott projektek jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

21 A mezőgazdaság és vidékfejlesztés, valamint a tengerügyek és halászat esetében az állami támogatások ellenőrzésével kapcsolatos felelősséget a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, illetve a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság viseli.

22 A támogatási program olyan aktus vagy törvény, amely általánosságban meghatározza, hogy milyen kedvezményezettek és milyen feltételekkel részesülhetnek állami támogatásban.

23 Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 24. cikke.

2415/2011. sz. különjelentés: „A Bizottság eljárásai biztosítják-e az állami támogatások ellenőrzésének eredményes lebonyolítását?” (http://eca.europa.eu).

25 Lásd például: a 2014-es pénzügyi évről szóló éves jelentésünk 6. fejezete (HL C 373., 2015.11.10.).

26 A legfőbb ellenőrző intézmények a kormányzati bevételek és kiadások ellenőrzéséért felelős országos szervek.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

25

Az elmúlt években éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során jelentős számú hibát találtunk a kohéziós politikában az állami támogatási szabályok betartását illetően. Jelentésünkben megvizsgáljuk, hogy a Bizottság elégséges intézkedést tett-e annak megértéséhez, hogy ez miért történhetett így, és elemezzük, hogy a Bizottság fellépései megerősítik-e saját, illetve a tagállamok kapacitását ahhoz, hogy az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértéseket megelőzhessék, feltárhassák és kiigazíthassák.

26

Ellenőrzésünk során azt vizsgáltuk, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban a kohéziós politikában (azaz az ERFA/KA és az ESZA keretében) milyen mértékben fordult elő, hogy nem tartották be az állami támogatási szabályokat, illetve a Bizottság milyen mértékben ismerte a szabályok megsértésének okait. Külön elemzéseinkben elsősorban a 2010–2014-es időszakra összpontosítottunk. Megvizsgáltuk azt is, hogy a Bizottság 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan tett intézkedései valószínűleg meg fogják-e oldani az állami támogatási szabályok megszegésének problémáját.

27

Elsősorban a következőket vizsgáltuk:

a)a Bizottság átfogó és aktualizált információkkal rendelkezett-e arról, hogy miért fordulnak elő az állami támogatással kapcsolatos szabálysértések a kohéziós politika terén, illetve a bizottsági főigazgatóságok és a tagállamok feltárták-e ezeket a szabálysértéseket. Megvizsgáltuk továbbá, hogy az állami támogatásokkal összefüggő hibákra reagáló bizottsági fellépések megfelelő számú korrekciós intézkedést eredményeztek-e;

b)a Bizottság megfelelő lépéseket tett-e annak érdekében, hogy a kohéziós politika területén az állami támogatással kapcsolatos szabálysértések megelőzhetők legyenek a jövőben.

28

Részletesen elemeztük továbbá szabályszerűségi ellenőrzéseink megállapításait, és példákkal szemléltettük az állami támogatásokkal összefüggő gyakori hibákat. Ezenkívül megvizsgáltuk a Bizottság egyes, pénzügyi szempontból jelentős projektek („nagyprojektek”) esetében alkalmazott jóváhagyási eljárását.

29

Az ellenőrzés dokumentáció áttekintéséből (többek között az ellenőrző hatóságok éves jelentéseinek, a bizottsági ellenőrzési jelentéseknek és a bizottsági rendeleteknek az elemzése) és a Bizottság képviselőivel készített interjúkból állt.

30

A tagállamok körében két felmérést végeztünk:

a)a 28 tagállamban 113 ellenőrző hatóság körében, amelyek együttesen 440 ERFA/KA és ESZA operatív programért voltak felelősek a 2007–2013-as időszakban; e hatóságok közül 100 válaszolt a felmérésre (88%);

b)a 28 tagállam összesen 31 állami támogatásokat vizsgáló irodája körében; közülük 24 válaszolt (77%).

31

Végezetül felkerestünk négy tagállamot is (Dániát, Magyarországot, Lengyelországot és Portugáliát), hogy a helyszínen ellenőrizzünk több eltérő, a különböző hatóságok által alkalmazott állami támogatási eljárást.

Észrevételek

A Bizottság nem végez átfogó elemzést az állami támogatásokkal kapcsolatos hibákról, a tagállamok pedig nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami támogatásokra

32

Annak meghatározására törekedtünk, hogy a kohéziós politika területén milyen mértékben fordul elő az állami támogatási szabályok megsértése, és ehhez elemeztük éves szabályszerűségi ellenőrzéseink megállapításait, továbbá azt igyekeztünk megállapítani, hogy a Bizottság a különböző tagállamokban áttekintést kap-e az állami támogatásokkal összefüggő hibákról. Egy ilyen – megfelelően összeállított – áttekintés elvben elősegíti, hogy a Bizottság a forrásait a tagállamok ellenőrzésére, monitoringjára és támogatására fordíthassa. Az állami támogatásokkal összefüggő hibáknak a Bizottságnál és a tagállamokban történő feltárását összehasonlítottuk a Számvevőszékével, valamint megvizsgáltuk, hogy a Bizottság a megállapított hibák nyomán milyen korrekciós intézkedéseket tesz.

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap esetében jelentős az állami támogatásokkal kapcsolatos hibák száma, az Európai Szociális Alapnál kisebb mértékben fordulnak elő hibák

Állami támogatással összefüggő projektek számvevőszéki ellenőrzése

33

A 2010–2014-es időszakra vonatkozó éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során 1573 véletlenszerűen kiválasztott ERFA/KA és ESZA projektet vizsgáltunk meg²⁷. A 828 ERFA/KA projektből 220-at (26,6%) érintett állami támogatás. A 745 ESZA projektből 49-et (6,6%) érintett állami támogatás.

34

Összesen 50 esetben állapítottuk meg, hogy nem tartották be az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat. Az 50 esetből 46 ERFA/KA projektekre, 4 pedig ESZA projektekre vonatkozott. Az ESZA projektekben jóval kisebb a valószínűsége az állami támogatásokkal összefüggő hibák előfordulásának, főként mert a projektek általában jóval kisebbek, és valószínűbb, hogy de minimis támogatásról van szó.

35

2010 és 2014 között általában nőtt mind az állami támogatással összefüggő projektek száma, mind ezeken belül az állami támogatásokkal összefüggő hibákat tartalmazó projektek aránya, ami arra utal, hogy az e hibák megelőzésére hivatott kontrollok ezen időszak alatt nem javultak. A növekedés leginkább azokra a hibákra vonatkozott, amelyek nem jártak pénzügyi hatással az uniós költségvetésből biztosított források összegére nézve (lásd: 2. táblázat)²⁸. Megállapítottuk, hogy az állami támogatással összefüggő ERFA/KA projektek 20,9%-a tartalmazott állami támogatásokkal összefüggő hibákat. Ugyanez az adat az ESZA projektek esetében 8,2% volt.

2. táblázat

Éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák, 2010–2014

Alap (1) | Év (2) | Vizsgált projektek száma (3) | Állami támogatáshoz kapcsolódó projektek száma (4) | % (4/3) | Állami támogatásokkal összefüggő hibák száma (5) | % (5/4) | Állami támogatásokkal összefüggő,pénzügyi hatással járó hibák száma | Állami támogatásokkal összefüggő,pénzügyi hatással nem járó hibák száma
ERFA/KA | 2010 | 163 | 37 | 22,7% | 2 | 5,4% | 2 | 0
2011 | 168 | 43 | 25,6% | 8 | 18,6% | 4 | 4
2012 | 168 | 30 | 17,9% | 6 | 20,0% | 2 | 4
2013 | 168 | 51 | 30,4% | 16 | 31,4% | 5 | 11
2014 | 161 | 59 | 36,6% | 14 | 23,7% | 3 | 11
ERFA/KA összesen | 828 | 220 | 26,6% | 46 | 20,9% | 16 | 30
ESZA | 2010 | 66 | 0 | 0,0% | 0 | 0,0% | 0 | 0
2011 | 166 | 8 | 4,8% | 0 | 0,0% | 0 | 0
2012 | 168 | 3 | 1,8% | 3 | 100,0% | 0 | 3
2013 | 175 | 14 | 8,0% | 1 | 7,1% | 0 | 1
2014 | 170 | 24 | 14,1% | 0 | 0,0% | 0 | 0
ESZA összesen | 745 | 49 | 6,6% | 4 | 8,2% | 0 | 4
Összesen | 1573 | 269 | 17,1% | 50 | 18,6% | 16 | 34

Forrás: Európai Számvevőszék.

36

Az 50 olyan esetből, amikor az állami támogatási szabályokat nem tartották be, 16-ban (32%) az általunk talált hibák véleményünk szerint pénzügyi hatással jártak az uniós költségvetésből biztosított források összegére. Mind a 16 eset ERFA/KA projektekhez kapcsolódott és – különösen 2013-tól – jelentős mértékben járultak hozzá a kohéziós politikában általunk megállapított becsült hibaszinthez (lásd: 5. ábra)²⁹. A kohéziós politika területén a 2010–2014-es időszakra jellemző, általunk becsült átlagos éves hibaszint 13,5%-a állami támogatásokkal összefüggő hibáknak volt betudható³⁰.

5. ábra

Az állami támogatásokkal összefüggő hibák hozzájárulása a becsült hibaszinthez a kohéziós politika területén, 2010–2014

Megjegyzés: Az, hogy az állami támogatásokkal összefüggő hibák milyen mértékben járulnak hozzá a becsült hibaszinthez a kohéziós politika területén, az állami támogatásokkal összefüggő hibák súlyosságától és számától függ.

Forrás: Európai Számvevőszék.

A feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák négy fő kategóriája

37

A 2010–2014-es időszakra vonatkozó éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák a következő négy fő kategóriába sorolhatók (lásd: 6. ábra):

a)túl nagy támogatásintenzitási arány;

b)az ösztönző hatás hiánya;

c)fel nem tárt vagy be nem jelentett állami támogatás;

d)a monitoring-, illetve formai követelmények be nem tartása.

38

A 16 pénzügyi hatással járó, állami támogatásokkal összefüggő hibából 15 a „Túl nagy támogatásintenzitási arány” és „Az ösztönző hatás hiánya” hibakategóriákba tartozott.

6. ábra

Az állami támogatásokkal összefüggő hibák jellege és száma, 2010–2014

Forrás: Európai Számvevőszék.

Túl nagy támogatásintenzitási arány

39

A Bizottság felső határértéket szab meg a támogatási intenzitásra³¹ annak céljából, hogy az állami támogatási összegek a támogatott tevékenység megvalósulásához szükséges lehető legalacsonyabb szintűek legyenek³². A támogatási intenzitás felső határértékei a kkv-k támogatásakor számos esetben (többek között a támogatási kategóriától függően) növelhetők³³. Ez az összegnövekedés a „kkv-többlettámogatás”. E kategóriában gyakran fordult elő az a hiba, hogy az irányító hatóság egy nagyvállalatot kkv-nak tekintett és így kkv-többlettámogatásban részesítette, holott arra az adott vállalat nem volt jogosult (lásd: 2. háttérmagyarázat).

2. háttérmagyarázat

Példa helytelen támogatásintenzitási arányra (Szlovénia)

Az egyik szlovéniai ERFA-projektben, amelyet a 2013-as éves szabályszerűségi ellenőrzések keretében vizsgáltunk meg, egy bejelentett támogatási program keretében nyújtottak támogatást a gépjárműipar területén végzett kutatási és fejlesztési tevékenységekhez. A kedvezményezett egy kilenc partnert tömörítő konzorciumi megállapodás alapján jött létre, a partnerek egyike egy kkv volt. Az összes többi partner nagyvállalat volt. A kedvezményezett kkv-többlettámogatásban részesült, noha kutatási tevékenységet kizárólag a nagyvállalatok nevében végzett. A támogatásra jogosult kiadás egy részére a ténylegesen alkalmazott 50% helyett 25%-os támogatásintenzitási arányt kellett volna alkalmazni. Ennek alapján 0,4 millió euró összegű támogatást nem kellett volna folyósítani.

Az ösztönző hatás hiánya

40

Az állami támogatás csak akkor éri el eredményesen a kívánt közpolitikai célkitűzést, ha ösztönző hatással jár, azaz arra ösztönzi a támogatás kedvezményezettjét, hogy olyan tevékenységeket folytasson, amelyeket a támogatás nélkül nem folytatott volna³⁴. A kedvezményezettnek ezért bizonyítania kell, hogy a támogatás nélkül a támogatott projekt nem valósulhatott volna meg. A 2008-as GBER értelmében például az állami támogatásban részesülő nagyvállalatoknál az ösztönző hatás kimutatásához igazolni kellett, hogy a támogatás jelentős növekedést eredményezett a projekt hatóköre, mérete, a projektre szánt összeg vagy a befejezés sebessége tekintetében (lásd: 3. háttérmagyarázat)³⁵.

3. háttérmagyarázat

Példa az ösztönző hatás hiányára (Lengyelország)

Egy logisztikai központ építésére irányuló lengyelországi ERFA-projektben, amelyet a 2010-es éves szabályszerűségi ellenőrzéseink keretében vizsgáltunk meg, a kedvezményezett a projektpályázatban nem mutatta ki, hogy a támogatás lényeges növekedést eredményezne a projektek méretében, hatókörében vagy a megvalósítás sebességében, illetve a projektre fordított összegben, noha ezt előírja a 2008-as általános csoportmentességi rendelet. Emiatt a projekt, amely 23,2 millió euró uniós finanszírozásban részesülhetett volna, nem volt támogatható, és a tagállam később vissza is vonta azt.

41

Olyan eseteket is találtunk, ahol a munkák már a projektpályázatnak a támogatást odaítélő hatósághoz történő benyújtása előtt megkezdődtek. Ez szintén arra utal, hogy a támogatásra a projekt megvalósulásához nem volt szükség.

Fel nem tárt vagy be nem jelentett állami támogatás

42

Annál a hibakategóriánál, amikor az irányító hatóság a projekttámogatást helytelenül a nem állami támogatások közé sorolta vagy más módon mulasztotta el az állami támogatás Bizottság felé történő bejelentését, elsőként megvizsgáltuk, hogy a támogatás – például a GBER értelmében – mentesülhetett volna-e a bejelentési kötelezettség alól. Csak abban az esetben állítottuk, hogy a hiba pénzügyi hatással járt, ha a mentességnek nem volt alapja (lásd: 4. háttérmagyarázat).

4. háttérmagyarázat

Példa a bejelentés elmulasztására (Cseh Köztársaság)

Egy, a Cseh Köztársaságban megvalósult, kutatási infrastruktúra megépítésére irányuló ERFA-projekt esetében – amelyet a 2014-es éves szabályszerűségi ellenőrzések keretében vizsgáltunk meg – az irányító hatóság nem jelentette be a támogatást a Bizottság felé, mert úgy vélte, hogy a projekt tárgyát képező kutatási tevékenységek nem gazdasági jellegűek. Noha a kedvezményezett kutatási tevékenységei részben nem gazdasági jellegűek voltak, tevékenységeinek jelentős részét szerződéses kutatás tette ki. Az ellenőrzött, 1,8 millió euró összegű támogatás tehát állami támogatásnak minősült, és azt csak a Bizottság felé történő bejelentés és a Bizottság jóváhagyása után lehetett volna folyósítani.

A monitoring-, illetve formai követelmények be nem tartása

43

Ahhoz, hogy az állami támogatásnak minősülő intézkedések összeegyeztethetőek legyenek a belső piaccal, fontos, hogy az irányító hatóságok betartsák a számukra előírt monitoring-, ellenőrzési és egyéb formai követelményeket. Ezek a követelmények a de minimis támogatásokra is vonatkoznak (lásd: 14. bekezdés). Ebben az esetben az jelenti a nehézséget, hogy a vállalkozások több forrásból, ismétlődően kaphatnak pénzügyi támogatást. A különböző támogatások együttesen már túlléphetik a de minimis küszöbértéket. Ebben a kategóriában több hiba abból eredt, hogy nem ellenőrizték a de minimis támogatások felhalmozódását (lásd: 5. háttérmagyarázat).

5. háttérmagyarázat

Példák a monitoring-, illetve formai követelmények be nem tartására (Franciaország)

Egy üzemépület megépítésére vonatkozó franciaországi ERFA-projektben – amelyet a 2011-es éves szabályszerűségi ellenőrzések keretében vizsgáltunk meg – az irányító hatóság egy támogatást de minimis támogatásként hagyott jóvá. Nem vett azonban figyelembe két előző támogatást, amelyekben egy hároméves időszakon belül szintén ez a kedvezményezett részesült. Nem volt pénzügyi hatás, mivel a támogatás teljes összege nem érte el a de minimis támogatások küszöbértékét.

44

A monitoring területén fellépő hiányosságok azonban jogosulatlan támogatásokat is eredményezhetnek, ha például a teljes jóváhagyott támogatási összeg meghaladja a de minimis támogatások küszöbértékét. A „de minimis” rendelet két lehetőséget nyújt a de minimis támogatások monitoringjára: vagy a kedvezményezettek saját nyilatkozata alapján, amelyben kijelentik, hogy a támogatás révén nem kerül sor a de minimis küszöbérték túllépésére, vagy központi nyilvántartás alapján³⁶. Olyan központi nyilvántartás révén, amely teljes körű információkat tartalmaz az adott tagállamban nyújtott de minimis támogatásokról, megelőzhetők az ilyen jellegű hibák (lásd: 6. háttérmagyarázat).

6. háttérmagyarázat

A de minimis támogatások központi nyilvántartása (Portugália)

Portugáliában minden de minimis támogatást rögzíteni kell egy, az ERFA/KA és az ESZA igazoló hatósága által kezelt központi nyilvántartási rendszerben. A rendszer azután automatikusan kiszámolja, hogy az adott kedvezményezett összesen milyen összegű támogatásban részesült, és jelzi, hogy ez az összeg meghaladta-e a de minimis küszöbértéket. Ha a küszöbértéket túllépték, a támogatást nyújtó szervezetnek megsemmisítő határozatot kell kibocsátania, és a korábban rögzített támogatást törölnie kell a nyilvántartásból. Az igazoló hatóság évente kétszer ellenőrzi, hogy a de minimis küszöbértéket túllépő támogatásokat később visszavonták-e.

A bizottsági monitoringot gyengíti, hogy nincs átfogó elemzés, és nem elegendő a belső koordináció

45

A Bizottság felügyeleti szerepéhez tartozik, hogy különböző típusú ellenőrzéseket végez az állami támogatásokkal kapcsolatban. A kohéziós politika területén a DG REGIO és a DG EMPL az ERFA/KA és ESZA projektek, illetve rendszerek ellenőrzései keretében végez helyszíni vizsgálatokat; az állami támogatásokat illetően pedig a DG COMP végez vizsgálatokat, elsősorban monitoring keretében, illetve a panaszok kezeléséhez kapcsolódóan.

46

A következőket vizsgáltuk: a Bizottság feltárta-e az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértéseket és ha igen, milyen mértékben, az erről szóló információkat rögzítették-e adatbázisban, elemezték-e és megosztották-e a bizottsági részlegek között, továbbá milyen mértékben tett megfelelő intézkedéseket azon állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések korrigálása érdekében, amelyeket maga a Bizottság vagy a Számvevőszék tárt fel.

A DG REGIO jelentős számú állami támogatásokkal összefüggő hibát tár fel

47

Az ERFA és KA projektek esetében megvizsgáltunk egy, a DG REGIO által 2013-ban és 2014-ben végzett összesen 131 ellenőrzésből véletlenszerűen kiválasztott 25 jelentésből álló mintát. A DG REGIO a projekteket és a programokat kockázatértékelés alapján választotta ki³⁷. A jelentések mindegyike egyaránt vonatkozott projektellenőrzésekre és rendszerellenőrzésekre, egy jelentés kivételével, amely csak projektellenőrzéseket tartalmazott. A 25 jelentés összesen 202 projektet ölelt fel.

48

Elemzésünk alapján elmondható, hogy a 202 projektből 38-ra vonatkozott állami támogatási megállapítás. Ez a 25 bizottsági ellenőrzés keretében vizsgált összes projekt 19%-ának felel meg (lásd: 3. táblázat). A feltárások aránya megegyezik számvevőink megállapításaival (lásd: 35. bekezdés, 2. táblázat).

3. táblázat

Állami támogatásokkal kapcsolatos megállapítások a DG REGIO ellenőrzéseiben, 2013–2014

| Ellenőrzési jelentések száma | Ellenőrzési jelentések aránya | Projektek száma | Projektek aránya
Állami támogatásokkal kapcsolatos megállapítások nélkül | 16 | 64% | 110 + 54¹ | 81%
Csak a műveleteket (projekteket) érintő, állami támogatásokkal kapcsolatos megállapításokkal | 5 | 20% | 38 | 19%
Mind a műveleteket (projekteket), mind a rendszereket érintő, állami támogatásokkal kapcsolatos megállapításokkal | 2 | 8%
Csak a rendszereket érintő, állami támogatásokkal kapcsolatos megállapításokkal | 2 | 8% | - | -
Összesen | 25 | 100% | 202 | 100%

1 110 olyan projekt, amelyekre nem vonatkozott megállapítás, és amelyeket a 16 állami támogatási megállapítás nélküli jelentés tartalmazott, valamint 54 olyan projekt, amelyekre nem vonatkozott állami támogatási megállapítás, és amelyek a 9 másik jelentésben szerepeltek.

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

A DG REGIO a 2010–2014-es időszakban néhány esetben pénzügyi korrekciókat írt elő állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések miatt

49

A Bizottság köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket a rendszerhiányosságok vagy a projektek szintjén feltárt hibák korrigálása érdekében³⁸. Súlyos hiányosságok esetén vagy ha a tagállam nem tett megfelelően eleget azon kötelezettségének, hogy feltárja és korrigálja a szabálytalan kiadásokat, a Bizottság pénzügyi korrekcióról szóló határozatot fogadhat el. A pénzügyi korrekciók célja az uniós költségvetés védelme a hibás vagy szabálytalan kiadások finanszírozásától³⁹.

50

A 2010–2014-es időszakra vonatkozóan a DG REGIO saját ellenőrzései eredményeképpen tíz esetben hajtott végre olyan pénzügyi korrekciót, amely legalábbis részben állami támogatásokkal függött össze. Ezek öt tagállamot érintettek (Ausztria, Cseh Köztársaság, Spanyolország, Franciaország és Románia). A pénzügyi korrekciók közül hat (összesen 3,2 millió euró értékben és két tagállamra, Spanyolországra és Franciaországra vonatkozóan) kizárólag állami támogatásokhoz kapcsolódott. A DG REGIO továbbá az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentéseinek áttekintése után három további olyan pénzügyi korrekciót is végrehajtott, amelyek legalább részben állami támogatási vonatkozásúak voltak. Az egyik pénzügyi korrekció (melynek összege 32,5 millió euró volt és egy tagállamot érintett, Spanyolországot) kizárólag állami támogatáshoz kapcsolódott. Az olyan pénzügyi korrekciók esetében, amelyek csak részben kapcsolódtak állami támogatásokhoz, nem lehetséges számszerűsíteni az állami támogatási összetevőt. Arról nem áll rendelkezésre adat, hogy a DG REGIO a 2010–2014-es időszakban összesen hány hibát vagy rendszerhiányosságot tárt fel.

51

Az egyes éves szabályszerűségi ellenőrzéseink után két évvel megvizsgáljuk, hogy a Bizottság megfelelő korrekciós intézkedéseket hozott-e az általunk feltárt hibákkal kapcsolatban, illetve hogy az intézkedésekre időben került-e sor. A 2010–2013-as időszakra vonatkozó öt, általunk feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibával kapcsolatban a DG REGIO öt pénzügyi korrekciót hajtott végre (illetve ezek végrehajtása még folyamatban volt)⁴⁰. A pénzügyi korrekciók négy tagállamot érintettek (Spanyolország, Görögország, Ausztria és Lengyelország). E pénzügyi korrekciók közül négy (melyek együttes összege 2,7 millió euró volt, és melyek ugyanazt a négy tagállamot érintették) kizárólag állami támogatáshoz kapcsolódott. A Bizottság egy hatodik állami támogatásokkal összefüggő hibára vonatkozó, 0,3 millió euró összegű pénzügyi korrekció javaslatával kapcsolatos álláspontját még nem véglegesítette.

A DG COMP által végzett monitoring számos problémára mutat rá a támogatási rendszerekben

52

A Bizottságnak rendszeresen figyelemmel kell kísérnie a támogatási rendszereket annak ellenőrzése céljából, hogy ezek végrehajtása során betartják-e (és ha igen, mennyiben) az állami támogatási szabályokat, valamint azért, hogy megtehessen minden szükséges intézkedést, ha a támogatás nem lenne összeegyeztethető a belső piaccal. Ilyen intézkedés például a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetése⁴¹. Ennek kapcsán megvizsgáltuk a DG COMP 2009–2014-es időszakra vonatkozó monitoringjainak eredményeit; ezeket a 4. táblázat mutatja be. A Bizottság a korábban már jóváhagyott támogatási programokat is folyamatosan figyelemmel kíséri⁴².

4. táblázat

A DG COMP által végzett monitoring eredményei, 2009-2014¹

Támogatási program | A figyelemmel kísért programok száma | A problémás esetek száma (és aránya)³ | Az összeegyeztethetőséget érintő problémát tartalmazó esetek száma (és aránya)
Csoportmentességi támogatás | 73 | 24 (32,9%) | 9 (12,3%)
Bejelentett támogatás | 138 | 50 (36,2%) | 7 (5,1%)
Egyéb² | 1 | 1 (100,0%) | 0 (%)
Általános gazdasági érdekű szolgáltatások | 8 | 4 (50,0%) | 0 (%)
Összesen | 220 | 79 (35,9%) | 16 (7,3%)

1 A 2009-es évet is szerepeltetjük, mert a Bizottság által végzett monitoring eredményei a 2009-es és 2010-es éveket együttesen mutatják be.

2 A DG COMP egy olyan támogatási programot is talált, amely nem tartozott sem a GBER hatálya alá, sem az általános gazdasági érdekű szolgáltatások csoportjába, sem az engedélyezett programok csoportjába (tehát jogellenes volt).

3 A „problémás” kifejezést a DG COMP az olyan állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértésekre alkalmazza, amelyek a formai hiányosságtól (például a kumulációs szabályok helytelen megfogalmazása) a jogi problémákig (csoportmentesség alkalmazása a csoportmentesség feltételeinek hiányában) terjednek.

Forrás: Európai Bizottság.

53

Megállapítottuk, hogy a DG COMP a támogatási programokat kockázatértékelés alapján és a támogatás összegének figyelembevételével választotta ki monitoringra. A 2009–2014-es időszakban átlagosan évi 2401 támogatási program kapcsán merültek fel bejelentett kiadások. Ugyanezen időszakra nézve a DG COMP összesen 220 támogatási programot (évente 30–75 programot) kísért figyelemmel. A DG COMP becslése szerint a 2009–2014-es időszakban általa figyelemmel kísért programok a támogatási programok keretében összesen nyújtott állami támogatás több mint 20%-át tették ki. A legtöbb támogatási program több évig tartott, és a kiadásról éves rendszerességgel készültek beszámolók.

54

A 2009-től 2014-ig tartó időszakra irányuló monitoring alapján a Bizottság megállapította, hogy az összes támogatási program mintegy 36%-át érintették problémák. A problémák a következőket jelentették: a támogatási programok kialakításának hiányosságai (például az ösztönző hatásra vonatkozó szabályok alóli jogellenes mentesség vagy a támogatási intenzitás felső küszöbértékeire vonatkozó rendelkezések hiánya) vagy az egyedi támogatások végrehajtásának hiányosságai (például a GBER-ben meghatározott küszöbértékeket meghaladó egyedi támogatásokra vonatkozó bejelentési kötelezettség jogellenes megszegése vagy támogatás nyújtása nagyvállalatok számára abban az esetben, ha a támogatási rendszert a kkv-kra korlátozták)⁴³. Különösen jelentősek voltak a belső piaccal való összeegyeztethetőséget érintő problémák (az összes eset 7,3%-a). Ezekben az esetekben a Bizottság kezdeményezheti a támogatás visszafizettetését. A belső piaccal való összeegyeztethetőséget érintő problémák különösen gyakoriak voltak a csoportmentesség alkalmazásakor (az összes csoportmentességi eset 12,3%-a).

55

A II. melléklet részletesebb információkkal szolgál tagállamonként és támogatási kategóriánként a 2006–2014-es időszakra vonatkozóan, és bemutatja, hogy a DG COMP öt tagállam (Görögország, Litvánia, Luxemburg, Portugália és Egyesült Királyság) esetében a támogatási programok legalább felét problémásnak találta. Noha a DG COMP monitoringjának eredményei nem konkrétan a kohéziós politikára vonatkoznak, a II. melléklet tanúsága szerint a regionális fejlesztés az a támogatási kategória, amely esetében a leggyakrabban kerül sor a DG COMP monitoringjára.

A DG COMP 2009–2014-es időszakra vonatkozó monitoringja nyomán nem került sor jelentős mértékű állami támogatás visszafizettetésére

56

A 2009–2014-es időszakban a Bizottság által végzett állami támogatási monitoring nyomán nyolc esetben került sor arra, hogy az érintett tagállam kedvezményezettjei önkéntes alapon visszafizették a szabálytalan kiadásokat⁴⁴. Ezen túlmenően a Bizottság nyolc esetben lépett fel hivatalosan, és indított többek között vizsgálati eljárásokat. Ezen eljárások egyike, amelynek elindítására 2014-ben került sor Ciprussal szemben, 2015-ben 0,3 millió euró visszafizettetését eredményezte egy olyan intézkedéssel kapcsolatban, amely helytelenül alkalmazta a csoportmentességet⁴⁵.

A 2007–2013-as programozási időszakban a bizottsági adatbázisok nem tették lehetővé az állami támogatással összefüggő hibák elemzését

57

A 2007–2013-as programozási időszakban sem a DG REGIO, sem a DG EMPL nem tartotta nyilván az általuk feltárt, állami támogatásokkal összefüggő szabálysértéseket oly módon, hogy lehetővé váljék számukra az állami támogatással kapcsolatban elkövetett hibák megfelelő elemzése. A 2014–2020-as programozási időszakra kifejlesztették az ún. „MAPAR” (Management of Audit Processes, Activities and Resources – ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és források kezelése) adatbázist, amelyben típus, kategória és súlyosság szerint nyilvántartásba vettek minden, az ERFA-ra, a Kohéziós Alapra és ESZA-ra irányuló ellenőrzéseik nyomán született megállapítást. Ebben az adatbázisban az állami támogatásokkal kapcsolatos hibák külön kategóriát képeznek. Megállapítottuk azonban azt is, hogy a DG COMP nem rendelkezik hozzáféréssel ehhez az adatbázishoz.

58

Egy másik, az OLAF által kezelt és a DG REGIO, valamint a DG EMPL által hozzáférhető, a DG COMP által azonban nem elérhető adatbázis az IMS (Irregularity Management System – szabálytalanságkezelő rendszer), amellyel a Bizottság negyedévente adatokat gyűjt a tagállamoktól valamennyi, az uniós hozzájárulásokat érintő, 10 000 eurót meghaladó összegű szabálytalanságról⁴⁶. A 2010–2014-es időszakban a tagállamok 31 esetben számoltak be állami támogatásokkal kapcsolatos szabálytalanságról. A szabálytalanságok kis száma ellenére a Bizottság nem végezte el azok elemzését.

59

A következő hiányosságokat állapítottuk meg a szabálytalanságokkal kapcsolatos információk IMS-ben történő bemutatásának módját illetően:

a)Az állami támogatási hibákat nem csoportosították külön típusok szerint, így az egyes tagállamok között nem volt egységes a kategorizálás. Az állami támogatásokkal összefüggő hibákat csak úgy lehetett volna kiszűrni, ha a felhasználó az összes hivatalos nyelven rákeres az „állami támogatás” kifejezésre.

b)számos esetben fordul elő, hogy a bevitt információ nem részletezi a hibák jellegét vagy típusát. Bizonyos esetekben az állami támogatásokkal összefüggő hiba csak „állami támogatási problémaként” került megnevezésre.

60

A DG COMP ugyan adatbázissal szintén nem rendelkezett, de a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozóan Excel-táblázat segítségével horizontális elemzést végzett a monitoring során feltárt problémákról. Ezt az információt a DG REGIO, illetve a DG EMPL főigazgatóságokkal nem osztotta meg. 2016 márciusa óta a DG COMP már megosztja ezeket az információkat a másik két főigazgatósággal.

61

Megbízható adatbázisok hiányában és a bizottsági főigazgatóságok között a feltárt állami támogatási hibákkal kapcsolatos elégtelen információcsere esetén nem kerülhet sor a kohéziós politikában felmerülő állami támogatási hibák átfogó elemzésére. Ilyen elemzés segítségével a Bizottság célzottabb, az adott tagállamokra, illetve programokra szabott megelőző intézkedéseket alakíthatott volna ki (lásd pl.: 101–105. bekezdés).

A Bizottság a Bíróság 2011-ben hozott ítéletét követően fokozta a közfinanszírozású infrastrukturális projektekkel kapcsolatos állami támogatási ellenőrzéseket

62

1994-ben a Bizottság által közzétett iránymutatások kimondták, hogy a közfinanszírozású infrastrukturális projektek olyan általános gazdaságpolitikai intézkedések, amelyre nem vonatkoznak az állami támogatási szabályok⁴⁷. Ezért a tagállamok nem jelentették be a Bizottság felé a repülőterekkel, kikötőkkel vagy más hasonló közfinanszírozású infrastruktúrákkal kapcsolatos beruházások állami finanszírozását. Erre vonatkozó iránymutatásaiban azonban a Bizottság már jelezte, hogy a repülőtereken belül végzett olyan gazdasági tevékenységek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten kedveznek a légitársaságoknak, állami támogatásnak tekinthetők⁴⁸. A „közfinanszírozású” és a „speciális célú” infrastruktúra közötti megkülönböztetést a versenypolitikáról szóló 1995. évi jelentés, majd később az állami támogatási szabályokról szóló bizottsági ismertető (Vademecum) vezette be⁴⁹. A Vademecum kimondta azonban azt is, hogy különösen a vasúti, a légi, a belvízi és a tengeri szállítás esetében az általános állami támogatási szabályok nem alkalmazhatók. Az 1990-es években több tényező – pl. a piac liberalizációja, a privatizáció és a technológiai fejlődés – is hozzájárult ahhoz, hogy növekedjék az infrastruktúrák kereskedelmi alkalmazásának köre. 1998-tól kezdve, ezen értelmezés alapján a Bizottság több közfinanszírozású infrastrukturális projektet állami támogatási vonatkozásúnak tekintett.

63

Az Európai Bíróság 2000-ben, illetve 2011-ben hozott ítéletei megerősítették azt a megítélést, hogy az infrastrukturális beruházások közfinanszírozása állami támogatási vonatkozásúnak tekinthető (lásd: 7. háttérmagyarázat).

7. háttérmagyarázat

A közfinanszírozású infrastrukturális beruházások állami támogatási szabályoknak való megfelelőségével kapcsolatos két fontos bírósági ítélet

Az „Aéroports de Paris” ügyben hozott ítéletben a Törvényszék 2000 decemberében kimondta, hogy a repülőterek működtetése, beleértve a repülőtéren belül repülőtéri szolgáltatások légitársaságok és szolgáltatók részére történő nyújtását, gazdasági tevékenység, és mint ilyenre, vonatkoznak rá az állami támogatási szabályok⁵⁰.

A „Leipzig Halle” ítéletben a Törvényszék 2011 márciusában kimondta, hogy amennyiben egy infrastruktúra (például egy kifutópálya) megépítése elválaszthatatlanul kapcsolódik egy gazdasági tevékenységhez (például utasok repülőgépen való szállításához), maga az építés is gazdasági tevékenységnek minősül⁵¹.

64

2012 augusztusában a DG COMP iránymutatásokat (más néven: „analitikai segédletek”) bocsátott ki, hogy a tagállamokat segítse annak megítélésében, hogy egy adott infrastrukturális projektnek nyújtott támogatást – a „Leipzig Halle” ítélet alapján – be kell-e jelenteni a Bizottság felé.

65

Az infrastrukturális beruházások bejelentésének száma csak a „Leipzig Halle” ítélet után, illetve a Bizottság 2012-es, a tagállamoknak szóló iránymutatását követően nőtt⁵². 2014-ben az „Aéroports de Paris” és a „Leipzig Halle” ügyekre hivatkozva a Bizottság azon véleményének adott hangot, miszerint a Bíróság ítéletei az érintett ágazattól függetlenül minden gazdasági tevékenység céljára működtetett infrastruktúrára alkalmazandóak lesznek⁵³.

2012 végéig nem volt olyan megfelelő koordináció a bizottsági főigazgatóságok között, amely biztosítaná, hogy a nagyprojektekről szóló határozatok meghozatala során az állami támogatási szabályokat is figyelembe vegyék

66

Egyes ERFA/KA projektek pénzügyi szempontból olyannyira jelentősek, hogy külön bizottsági határozat szükséges ahhoz, hogy a tagállam uniós társfinanszírozásban részesülhessen. Teljes támogatható költségük meghaladja az 50 millió eurót, és általában nagyméretű infrastrukturális beruházásokhoz kapcsolódnak⁵⁴. Ezeket a projekteket nevezzük nagyprojekteknek. Ha egy nagyprojektnek nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül, azt méretéből adódóan nagy valószínűséggel be is kell jelenteni⁵⁵.

67

A 2007–2013-as programozási időszakra a Bizottság 918 nagyprojektre vonatkozó határozatot fogadott el összesen 75 milliárd euró összegű uniós hozzájárulás nyújtásáról; a projektekhez biztosított uniós hozzájárulás átlagos összege 82,6 millió euró volt. E projektek együttesen az összes ERFA/KA kiadás több mint 25%-át tették ki, de az egyes tagállamok között jelentős különbségek voltak (lásd: 7. ábra).

68

A III. melléklet további részletes információkat tartalmaz a Bizottság által a 2007–2013-as időszakra elfogadott nagyprojektekről.

7. ábra

Uniós hozzájárulás a nagyprojektekhez az összes ERFA/KA kiadás arányában, tagállamonként

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös adatai alapján.

69

A tagállamoknak a nagyprojektekkel kapcsolatos pályázatokban többféle információt kell megadniuk ahhoz, hogy a Bizottság megalapozott döntést hozhasson olyan tényezők értékelése alapján, mint például a projekt relevanciája, életképessége, fenntarthatósága, környezeti profilja és a támogatás kérelmezésének indokolása, valamint a tagállam által megadott információ arról, hogy a projekt részesül-e állami támogatásban. A Bizottság tájékoztatása szerint 2012 vége óta a DG REGIO minden nagyprojekttel kapcsolatos pályázatról belső eljárásai keretében hivatalosan konzultál a DG COMP-pal, és ebben a szakaszban a DG COMP jelezheti a DG REGIO felé a bejelentés szükségességét. Továbbá a DG REGIO-nak mint felelős főigazgatóságnak ki kell kérnie a DG COMP és az egyéb releváns főigazgatóságok véleményét is a nagyprojektet jóváhagyó határozatról⁵⁶.

70

Ez a konzultáció különösen akkor fontos, ha a tagállamok a nagyprojektre vonatkozó pályázatban azt jelzik, hogy a projekt nem részesül állami támogatásban, mivel ebben az esetben a DG COMP részére nem történik bejelentés. Azonban még ha a Bizottság határozat meghozatalával jóvá is hagy egy nagyprojektet, akkor sincs garancia arra, hogy a projekt megfelel az állami támogatási szabályoknak. A nagyprojektekre vonatkozó bizottsági határozatok elemzése során kiderült: a határozatok nem tartalmazzák azt az információt, miszerint a határozat nem jelenti annak megerősítését, hogy a projektek összhangban vannak az alkalmazandó állami támogatási jogszabályokkal.

71

A 2007–2013-as programozási időszakban elfogadott 918 nagyprojektből a Bizottság 440-et fogadott el 2012 vége előtt. E projektek esetében a DG COMP nem ellenőrizte szisztematikusan, hogy a közfinanszírozású infrastrukturális beruházásokra vonatkozott-e állami támogatás. 2012 novemberében a Bizottság ráadásul olyan iránymutatást küldött a tagállamoknak, amelyben kijelentette: nem áll szándékában azon, e közlemény által érintett infrastrukturális nagyprojektek szisztematikus vizsgálata abból a szempontból, hogy ezek megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak, amelyekre vonatkozóan már a közlemény dátuma előtt született határozat⁵⁷. Ezért elvben előfordulhat, hogy egy tagállam a nagyprojekt jóváhagyásáról szóló bizottsági határozatot kap, noha nem tartja be az állami támogatási szabályokat.

A tagállami hatóságok nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami támogatási szabályok betartására

72

A tagállami ellenőrző hatóságok fontos szerepet töltenek be abban az ellenőrzési láncban, amely a kohéziós politika területén a Bizottság bizonyosságának alapját képezi. Ezért fontos, hogy az ellenőrző hatóságok kellő szakértelemmel rendelkezzenek és megfelelő minőségű ellenőrzéseket végezzenek. Mindez különösen fontos az állami támogatási szabályok betartásának ellenőrzésénél, mert ezek esetében a kohézió területén jelentős mértékű hiba és szabálytalan kiadás fordul elő, igaz, az ESZA keretében sokkal kevésbé, mint az ERFA és a KA keretében (lásd: 33–36. bekezdés).

73

Felmérés keretében megkérdeztük az ellenőrző hatóságokat az állami támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzési eredményeikről, továbbá megvizsgáltuk éves ellenőrzési jelentéseikben az ERFA/KA operatív programok esetében felmerült, állami támogatásokkal összefüggő hibákról szóló beszámolókat. Éves szabályszerűségi ellenőrzéseink részeként áttekintettük az ellenőrző hatóságok által az állami támogatási szabályok betartásának vizsgálatához használt ellenőrzőlistákat. Arról is kérdeztük az ellenőrző hatóságokat, hogy elegendő támogatást kaptak-e a Bizottságtól, illetve milyen gyakran működnek együtt más tagállami hatóságokkal (például állami támogatásokat vizsgáló irodákkal) az állami támogatások területén.

Az ellenőrző hatóságok jóval kevesebb esetben tártak fel az állami támogatási szabályok be nem tartásával kapcsolatos eseteket, mint a Bizottság vagy a Számvevőszék

74

A felmérés során gyűjtött információk alapján a 2010–2014-es időszakban az ellenőrző hatóságok becslése szerint az általuk vizsgált ERFA/KA és az ESZA projektek mintegy harmadát (32,4%) érintette állami támogatás. Az ellenőrző hatóságok átlagosan e projektek 3,6%-ában találtak állami támogatásokkal kapcsolatos hibát (lásd: 8. ábra). Ugyanezen időszak tekintetében számvevőink, noha hasonló mintavételi módszerrel dolgoznak, több mint ötször ennyi állami támogatással összefüggő hibát tártak fel az ERFA/KA és az ESZA projektekben (lásd: 35. bekezdés, 2. táblázat)⁵⁸.

8. ábra

Az állami támogatások az ellenőrző hatóságok projektellenőrzéseiben, 2010–2014

Forrás: Európai Számvevőszék, a felmérés eredményei alapján.

75

Elemeztünk továbbá a 2010–2014-es időszakban a DG REGIO-nak benyújtott, ERFA/KA operatív programokra vonatkozó 1026 éves ellenőrzési jelentést is (lásd: 5. táblázat). Az ellenőrző hatóságoknak az éves ellenőrzési jelentésekben be kellett számolniuk projektellenőrzéseik „főbb eredményeiről”⁵⁹. Elsősorban az állami támogatásokkal összefüggő hibákkal kapcsolatos beszámolókat vizsgáltuk. Megállapítottuk, hogy az 1026 éves ellenőrzési jelentésből csak 40 (3,9%) tett említést állami támogatásokkal összefüggő hibákról. Az éves ellenőrzési jelentésekben szereplő leggyakoribb hiba a „de minimis” támogatásokra vonatkozott.

5. táblázat

A DG REGIO-hoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések, 2010–2014

Év | Áttekintett éves ellenőrzési jelentések száma | Azon éves ellenőrzési jelentések száma, amelyek esetében állami támogatásokkal kapcsolatos szabálytalanságot állapítottak meg | Megállapítás gyakorisága
2010 | 199 | 4 | 2,0%
2011 | 211 | 8 | 3,8%
2012 | 203 | 9 | 4,4%
2013 | 209 | 9 | 4,3%
2014 | 204 | 10 | 4,9%
Összesen | 1026 | 40 | 3,9%

Forrás: Európai Számvevőszék, a DG REGIO-hoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések elemzése alapján.

76

Elemzésünk alapján kiderült, hogy azon ellenőrzési jelentések aránya, amelyek állami támogatásokkal összefüggő hibákról számoltak be, tagállamonként eltérő volt: Dánia esetében összesen öt, állami támogatásokkal összefüggő hibákat említő éves ellenőrzési jelentést találtunk, Ciprus, Észtország és Franciaország esetében négyet, Magyarország és Litvánia esetében pedig hármat. Nyolc tagállam (Belgium, Írország, Olaszország, Luxemburg, Málta, Ausztria, Szlovénia és Szlovákia) esetében egyetlen olyan éves ellenőrzési jelentést sem találtunk, amely említést tett volna állami támogatási hibákról.

77

A Bizottság (lásd: 47–56. bekezdés) és a Számvevőszék (lásd: 33–44. bekezdés) által elvégzett ellenőrzések eredményeihez képest az ellenőrző hatóságok jóval kisebb mértékben tártak fel hibákat.

78

A 2014-es éves szabályszerűségi ellenőrzéseink részeként áttekintettünk egy 53 olyan ellenőrzőlistából álló mintát, amelyeket az ellenőrző hatóságok a projektek vizsgálatakor használtak. Megállapítottuk, hogy közülük 18-at (kb. 33%) jelentős hiányosságok jellemeztek: az ellenőrzőlista például nem írta elő a támogatási intenzitás ellenőrzését, noha a számvevőszéki vizsgálatokban ezen a területen fordul elő a legtöbb hiba (lásd: 39. bekezdés)⁶⁰. A megfelelő ellenőrzőlisták segíthetik az ellenőrző hatóságokat abban, hogy feltárják az állami támogatással kapcsolatos hibákat.

79

2015 folyamán a Bizottság arra ösztönözte az ellenőrző hatóságokat, hogy orvosolják ezt a problémát, és elemzésünk során számos pozitív fejleményt tapasztaltunk e tekintetben⁶¹.

A tagállami hatóságoknak további támogatásra van szüksége az állami támogatási szabályok betartásának ellenőrzéséhez

80

Az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályi keretet a felmérésünkre választ adó ellenőrző hatóságok majdnem mindegyike legalább „viszonylag bonyolult”-nak tartotta (lásd: 9. ábra). Több mint 35%-uk azt állította, hogy az állami támogatások bonyolultságát elsősorban a jogszabályok nagy száma okozza. Szintén 35%-uk nyilatkozott úgy, hogy számukra a jogszabályok gyakorlati alkalmazása nehézséget okoz. Az állami támogatások területére vonatkozó jogi keret áttekintése a IV. mellékletben található.

9. ábra

Az állami támogatások területére vonatkozó uniós jogi keret értékelése – az ellenőrző hatóságok felmérésünkre adott válaszai

Forrás: Európai Számvevőszék, a felmérés eredményei alapján.

81

A felmérésünkre választ adó ellenőrző hatóságok több mint 85%-a úgy vélte továbbá, hogy kedvező lenne számukra a Bizottság nagyobb mértékű támogatása (lásd: 10. ábra). A leggyakrabban javasolt támogatás egy esettanulmányokat is tartalmazó gyakorlati kézikönyv, illetve további képzések nyújtása volt, előbbit a válaszadók közel 70%-a, utóbbit 50%-uk javasolta.

10. ábra

Több támogatásra van szükség a Bizottság részéről az állami támogatás területén – az ellenőrző hatóságok felmérésünkre adott válaszai

Forrás: Európai Számvevőszék, a felmérés eredményei alapján.

82

A felmérés arra is rámutatott, hogy az ellenőrző hatóságok közel 70%-a ritkán vagy soha nem lépett kapcsolatba az állami támogatásokat vizsgáló irodákkal. Nyolc tagállamban az ellenőrző hatóságok nem tudtak arról, hogy létezik-e tagállamukban központi szintű állami támogatásokat vizsgáló iroda. Az ellenőrző hatóságok munkájuk során támaszkodhatnak az állami támogatásokat vizsgáló iroda szakértelmére, ha gyakrabban működnek együtt velük.

A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére és a tagállamok igazgatási kapacitásának támogatására

83

Célunk volt annak megállapítása is, hogy a Bizottság megfelelő megelőző intézkedések megtételével kezelte-e a kohézió területén az állami támogatási szabályok be nem tartásának problémáját. Ezek az intézkedések lehetnek jogalkotási intézkedések, többek között a szabályok egyszerűsítése vagy beszámolási kötelezettségek bevezetése monitoring céljából, illetve nem jogalkotási intézkedések, többek között képzések és szemináriumok rendezése, valamint a bevált gyakorlatok terjesztése. Ezek az intézkedések vonatkozhatnak a kohézió területén az állami támogatások kezelésében és ellenőrzésében részt vevő hatóságokra és más hatóságokra is.

A kibővített általános csoportmentességi rendelet révén a felelősség a Bizottságról a tagállamokra helyeződött át

Az új általános csoportmentességi rendelet nagyobb mértékben engedélyezi a bejelentés alóli mentességet, növeli az átláthatóságot, és értékelési követelményeket vezet be

84

A 2009–2014-es időszakban az általános csoportmentességi rendelet 115 milliárd euró összegű kiadást érintett⁶². 2014 júniusában a Bizottság elfogadta az új általános csoportmentességi rendeletet, amely a 2008-as rendelet helyébe lépett. Az új általános csoportmentességi rendelet elfogadása volt a legjelentősebb intézkedés, amelyet a Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan tett az állami támogatás területén. A 2014-es általános csoportmentességi rendelet fő módosításai a következők:

a)a rendelet alkalmazási körének bővülése;

b)az ösztönző hatás alkalmazásának megváltozása;

c)szigorúbb átláthatósági követelmények;

d)a nagyösszegű támogatási programok utólagos értékelése.

Az alkalmazási kör bővülése

85

Bővült az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási köre: egyrészt új támogatási kategóriákkal⁶³ egészült ki a 2008-as rendelet értelmében már mentességet élvező kategóriák⁶⁴ köre, másrészt egyes támogatási intézkedéseknél nőtt a bejelentési kötelezettség küszöbértéke és a támogatási intenzitás⁶⁵.

86

Az alkalmazási kör bővülése jelentős: a DG COMP becslése szerint a 2008-as csoportmentességi rendelet hatálya alá a támogatási intézkedések 60%-a és a támogatási összegek 30%-a tartozott⁶⁶, ezzel szemben a 2014–2020-as programozási időszakban a 2014-es csoportmentességi rendelet a támogatási intézkedések 75–90%-át és a támogatási összegek 67%-át fedi majd le (lásd: 11. ábra)⁶⁷. Az alkalmazási kör bővülését érintő hatás pontosan csak az elkövetkező években lesz értékelhető.

11. ábra

A 2014-es általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körének a 2008-as rendelethez képest történő bővülésével járó becsült minimum hatások

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság becslései és a 2008-as, illetve a 2014-es általános csoportmentességi rendelet alapján.

87

Az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körének bővítésével a Bizottság jelentős mértékben csökkentette a tagállamokra és saját főigazgatóságaira háruló adminisztratív terheket, mivel jóval kevesebb támogatási intézkedés bejelentésére lesz szükség. A rendelet alkalmazási körének bővítésével ugyanakkor a Bizottság nagyobb felelősséget hárított a tagállamokra. Ezentúl nagyobb számú támogatási intézkedés esetében kell majd a tagállamoknak ellenőrizniük, hogy azok megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak, például betartják-e a támogatási intenzitás felső küszöbértékeit és kimutatják-e az ösztönző hatást. A Bizottság monitoringja rámutatott, hogy a tagállamok a 2009–2014-es időszakban számos hibát követtek el a támogatási programok kialakításában és alkalmazásában. Ezek a hibák valószínűleg kihatnak az összeegyeztethetőségre, különösen ami a csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó programokat illeti (lásd: 52–54. bekezdés).

Az ösztönző hatás alkalmazásának megváltozása

88

Az állami támogatás csak akkor érheti el eredményesen a kívánt közpolitikai célkitűzést, ha ösztönző hatással jár, azaz arra ösztönzi a támogatás kedvezményezettjét, hogy olyan tevékenységeket folytasson, amelyeket a támogatás nélkül nem folytatott volna (lásd: 40. bekezdés). A 2014-es csoportmentességi rendelet által bevezetett második fő változás az volt, hogy a támogatási program keretében támogatásban részesülő nagyvállalatok számára megkönnyítette az ilyen ösztönző hatás kimutatását, ugyanis a követelményeket a kkv-kra alkalmazandó követelményekhez igazította (lásd: 6. táblázat). Ez szintén az adminisztratív terhek csökkenését eredményezi a Bizottság, a tagállamok és e vállalatok esetében egyaránt.

6. táblázat

Az ösztönző hatás kimutatása a 2008-as, illetve a 2014-es általános csoportmentességi rendelet esetében

| 2008-as GBER | 2014-es GBER
Kkv-knak nyújtott támogatás | a)a projektpályázat benyújtása a projekttel kapcsolatos munka vagy tevékenység megkezdése előtt
Nagyvállalatok számára támogatási programok keretében nyújtott támogatás | a)a projektpályázat benyújtása a projekttel kapcsolatos munka vagy tevékenység megkezdése előtt
a)annak ellenőrzése, hogy a kedvezményezett által összeállított dokumentumok kimondják-e, hogy a támogatás lényeges növekedést eredményezett a projekt méretében, hatókörében vagy a megvalósítás sebességében, illetve a projektre fordított összegben | –

Nagyvállalatok számára támogatási programokon kívül nyújtott támogatás

a)a projektpályázat benyújtása a projekttel kapcsolatos munka vagy tevékenység megkezdése előtt;

b)annak ellenőrzése, hogy a kedvezményezett által összeállított dokumentumok kimondják-e, hogy a támogatás lényeges növekedést eredményezett a projekt méretében, hatókörében vagy a megvalósítás sebességében, illetve a projektre fordított összegben

Forrás: Európai Számvevőszék, a 2008-as, illetve a 2014-es általános csoportmentességi rendelet alapján.

Szigorúbb átláthatósági követelmények

89

A 2014-es általános csoportmentességi rendelet által hozott harmadik fő változás az egyedi támogatásokra vonatkozó átláthatósági követelmények számának jelentős növelése. Az átláthatósági rendelkezések ezentúl előírják a tagállamok számára, hogy nem csak a támogatási programokról és az eseti támogatásokról, hanem az olyan, a programok keretben nyújtott egyedi támogatásokról is tegyenek közzé adatokat, amelyek összege meghaladja az 500 000 eurót.⁶⁸ A 2008-as általános csoportmentességi rendelet értelmében a tagállamoknak ezeket az információkat csak a nagyobb egyedi támogatási intézkedések esetében és csak a Bizottság számára kellett megküldeniük (közzététel nélkül), és csak akkor, ha regionális beruházási vagy kutatási és fejlesztési támogatásról volt szó (bizonyos körülmények esetén)⁶⁹.

90

Az odaítélt állami támogatásokról az országos vagy regionális weboldalakra kitett valamennyi információ központi közzétételét megkönnyítendő a DG COMP, a tagállamokkal együttműködve, kifejlesztett egy külön erre a célra szolgáló informatikai eszközt (Transparency Award Module, támogatás-átláthatósági modul). Az eszköz 2016. július 1. óta áll rendelkezésre⁷⁰.

91

Arra számítunk, hogy az átláthatóság növekedésével javul az állami támogatási szabályok betartása a tagállamokban, mivel az érdekelt felek több információval rendelkeznek majd a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos panaszok benyújtásához. A Bizottság köteles minden ilyen panaszt kivizsgálni (lásd: 20. bekezdés).

A nagyösszegű támogatási programok utólagos értékelése

92

A 2014-es általános csoportmentességi rendelettel a Bizottság bevezette a támogatási programok utólagos értékelésének fogalmát bizonyos olyan kategóriák esetében, ahol az éves költségvetés meghaladja a 150 millió eurót⁷¹. A tagállamok által kötelezően elvégzendő értékelések célja az adott támogatási program pozitív és negatív hatásainak összevetése. Az utólagos ellenőrzés elvégzése növeli a tagállamok adminisztratív terheit; a DG COMP azzal enyhítette ezt a növekedést, hogy az értékelési kötelezettséget a nagyösszegű támogatási programokra korlátozta. 2015 végéig a tagállamok 18 értékelési tervet nyújtottak be a DG COMP számára a 2014-es általános csoportmentességi rendelet értelmében. Az értékelések első eredményei 2017-re várhatók.

Az új általános csoportmentességi rendelet visszamenőleges alkalmazása

93

Az új általános csoportmentességi rendelet 2014. június 26-i közzétételét követően 2014. július 1-jén lépett hatályba. Az 58. cikk (1) bekezdése értelmében „ez a rendelet alkalmazandó a hatálybalépése előtt nyújtott egyedi támogatásra is”⁷². Ez azt jelenti, hogy a 2014-es általános csoportmentességi rendelet hatálybalépése előtt nyújtott olyan támogatás, amely folyósításakor nem volt összeegyeztethető a belső piaccal, az új vagy megváltozott rendelkezések értelmében összeegyeztethetőnek minősülhet⁷³. Előfordulhat például, hogy a kedvezményezett a támogatás nyújtásakor nem felelt meg az ösztönző hatásra vonatkozó hatályos előírásoknak, a 2014-es általános csoportmentességi rendelet új előírása értelmében azonban megfelel. A 2014-es rendelet visszamenőleges alkalmazása miatt a tagállamok nem lesznek kötelesek visszafizettetni ezt a támogatást.

94

A visszamenőleges alkalmazás azt eredményezheti, hogy egy támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítanak a rendelkezés megváltozása vagy olyan új rendelkezés bevezetése miatt, amely a támogatás nyújtásakor még nem volt hatályban. A 2009–2014-es időszakban végzett monitoringok során a Bizottság 16 olyan problémát állapított meg, amelyek a támogatás nyújtásakor érintették az összeegyeztethetőséget. Ezen esetek közül négyben később a támogatást a 2014-es általános csoportmentességi rendelet visszamenőleges alkalmazása miatt összeegyeztethetőnek nyilvánította. Hasonlóképpen, 2014-es éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során két olyan állami támogatásokkal összefüggő hibát találtunk, amelyek a támogatás nyújtásakor (amikor még a 2008-as rendelet volt hatályban) pénzügyi hatással jártak, ellenőrzésünk idején azonban olyan szabályszerűségi problémának minősültek, amely nem járt pénzügyi hatással (ekkorra már hatályba lépett a 2014-es rendelet).

A tagállamokban továbbra is nehézségek jellemzik a jogellenesen nyújtott támogatások visszafizettetési állapotának nyomon követését

95

A 2014-es általános csoportmentességi rendelet továbbra is tartalmazza a 2008-as rendeletben már szereplő elvet, amely szerint tilos olyan vállalatoknak támogatást nyújtani, amelyekkel szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben⁷⁴. Ez a rendelkezés a „Deggendorf-elv”.

96

Abban az esetben, ha a Bizottság visszafizettetési határozatot fogad el, az érintett tagállam köteles visszafizettetni a jogellenesen nyújtott támogatást a kedvezményezettel. A visszafizettetési határozatokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában is közzéteszik. Az egyedi támogatásoktól eltérően, ahol a visszafizettetési határozat azonosítja a kedvezményezettet, a támogatási programok esetében általában a tagállam döntheti el, hogy azonosítja-e a támogatásban részesülő vállalkozásokat és a visszafizettetendő támogatási összeget, illetve erről tájékoztatja-e a Bizottságot. A tagállami támogatási programokra vonatkozó visszafizettetési határozatok esetében emiatt a Hivatalos Lapban közzétett határozat nem pontosítja az érintett vállalatok nevét. A visszafizettetésért és a Bizottság erről való tájékoztatásáért továbbá a tagállam felel. Nincs azonban olyan rendszer, amely révén az Unió tagállamaiban hozzáférhető lenne egy másik tagállam releváns hatóságai számára a visszafizettetési eljárások állapota (például érvényben van-e még a visszafizetési felszólítás). Ez különösen azon vállalatok esetében okoz problémát, amelyek egyszerre több tagállamban is működnek.

A regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban szereplő szigorúbb támogatási feltételek szintén ösztönzik az általános csoportmentességi rendelet alkalmazását

97

A Bizottság szerint az állami támogatásra vonatkozó iránymutatások (lásd: IV. melléklet) értelmében nyújtott támogatások – vagy a támogatás nagysága miatt (az olyan egyedi támogatás, amely meghaladja az általános csoportmentességi rendelet szerinti bejelentési küszöbértékeket), vagy a támogatás típusa miatt (például a kkv-knak nyújtott működési támogatást bizonyos régiókban a regionális támogatási iránymutatások alapján be kell jelenteni⁷⁵) – különös kockázatot jelentenek a belső piacra. Az iránymutatások rendelkezései ezért szigorúbbak az általános csoportmentességi rendelet rendelkezéseinél. A regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatások (a 2014–2020-as időszakra felülvizsgált hét állami támogatási iránymutatás egyike) az életszínvonal (egyes olyan területek, ahol az egy főre jutó GDP nem haladja meg az uniós átlag 75%-át) és a népsűrűség (egyes olyan területek, ahol kevesebb, mint 12,5 lakos jut 1 km²-re) tekintetében hátrányos helyzetű régiók fejlődésére összpontosítanak, és a kohéziós politika területén különösen nagy jelentőséggel bírnak.

98

A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó regionális támogatási iránymutatások növelik az átláthatóságot azzal, hogy előírják az erre vonatkozó információknak egy központi weboldalon történő közzétételét⁷⁶. A támogatások potenciális belső piacot torzító hatásának enyhítése érdekében a legszegényebb régiók kivételével mindenhol csökkentik a nagyvállalatok számára engedélyezett maximális támogatási intenzitást⁷⁷. Ezenkívül az ösztönző hatás alkalmazását is megváltoztatják. A beruházási támogatás területén például előírják a támogatások kedvezményezettjei számára, hogy ismertessék azt a helyzetet, amely a támogatás elnyerése nélkül következne be⁷⁸. Ez a követelmény a kkv-kra is vonatkozik, így a regionális támogatási iránymutatások az ösztönző hatás kimutatása szempontjából jóval szigorúbbak, mint az általános csoportmentességi rendelet (lásd: 88. bekezdés).

99

A regionális támogatásról szóló iránymutatások bizonyos feltételek mellett előírják a támogatási programok utólagos értékelését is. A DG COMP a nagy költségvetéssel rendelkező és új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében írhatja elő az utólagos értékelést, illetve ha jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás várható⁷⁹. 2016. június 30-ig a tagállamok tíz értékelési tervet nyújtottak be az állami támogatási iránymutatások – köztük a regionális támogatási iránymutatások – értelmében.

Az újonnan bevezetett előzetes feltételek és a nagyprojektekre vonatkozó eljárás javíthatják az állami támogatási szabályok betartásának mértékét a kohéziós politika területén

100

A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet két olyan változást vezet be, amely különösen nagy jelentőségű a kohézió terén nyújtott állami támogatások szempontjából⁸⁰:

a)előzetes feltételek;

b)a nagyprojektek jóváhagyásakor alkalmazható új, választható eljárás.

Korábban a Bizottság nem az előzetes feltételeket nem teljesítő tagállamok esetében állapította meg a legtöbb problémát

101

Az előzetes feltételek olyan, előre meghatározott kritériumokon alapuló feltételek rendszere, amelyek betartása a Bizottság szerint szükséges az uniós források eredményes és hatékony felhasználásához. Az állami támogatás területén is meghatározásra kerültek ilyen feltételek. A Bizottság szerint e feltételek teljesítése potenciálisan csökkentheti az állami támogatásokkal kapcsolatos hibák és problémás esetek számát, mivel elősegíti az irányítási és kontrollrendszerek tökéletesítését azon tagállamokban, amelyeknek még fejlődniük kell az állami támogatási szabályok betartása terén.

102

A tagállamoknak aszerint kellett értékelniük magukat, hogy a következő három kritériumot teljesítették-e és ha igen, hogyan: az állami támogatási szabályok eredményes alkalmazása; az alkalmazottak számára nyújtott képzések és az információk terjesztése; igazgatási kapacitás⁸¹. Öt tagállam kötött megállapodást a Bizottsággal arról, hogy a partnerségi megállapodások elfogadásáig nem tettek eleget a feltételeknek (lásd: 7. táblázat).

7. táblázat

Az állami támogatásokra vonatkozó előzetes feltételrendszer kritériumainak meg nem felelő tagállamok

Kritérium | Horvátország | Cseh Köztársaság | Olaszország | Románia | Szlovákia
Az állami támogatásra vonatkozó szabályok eredményes alkalmazását szolgáló intézkedések | - | - | - | - | -
Az alkalmazottak számára nyújtott képzéseket és az információk terjesztését célzó intézkedések | - | √ | - | √ | √
A megfelelő igazgatási kapacitások rendelkezésre állását biztosító intézkedések | - | - | - | √ | -

Megjegyzés:√a kritérium teljesült

-a kritérium nem teljesült

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

103

A DG REGIO és az érintett tagállam minden esetben megállapodott néhány, a tagállamok által végrehajtandó intézkedésben, amelyeket cselekvési tervben dokumentáltak. Egyes intézkedésekre a 8. háttérmagyarázat szolgál példákkal.

8. háttérmagyarázat

Az állami támogatásokra vonatkozó előzetes feltételrendszer kritériumainak teljesítéséhez végrehajtandó intézkedések (példák)

A 7. táblázatban szereplő tagállamokra vonatkozóan az alábbiak tekintetében kell intézkedéseket foganatosítani:

Az állami támogatásra vonatkozó szabályok eredményes alkalmazása. Elfogadott intézkedések például:

Központi állami támogatási nyilvántartás létrehozása a 2014-es általános csoportmentességi rendelet betartása és a de minimis támogatások rögzítése érdekében (Olaszország és Románia)

A Deggendorf-elv betartásának biztosítása például azon vállalatokat tartalmazó lista közzétételével, amelyekkel szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben (Cseh Köztársaság, Olaszország és Románia)

Az alkalmazottak számára nyújtott képzések és az információk terjesztése. Elfogadott intézkedések például:

Annak előírása a tagállamok számára, hogy évente legalább két állami támogatásokkal kapcsolatos képzésen vegyenek részt (Olaszország)

Egy állami támogatási szakértőkből és koordinátorokból álló operatív hálózat létrehozása (Horvátország)

Igazgatási kapacitás biztosítása. Elfogadott intézkedések például:

A tagállam számára az igazgatási kapacitás 10–15 álláshellyel való növelésének előírása (Szlovákia)

Munkaerő-felvételi terv elfogadása a strukturális és beruházási alapok irányításában részt vevő tagállami hatóságok számára (Horvátország)

Forrás: Európai Számvevőszék, az állami támogatási előzetes feltételrendszerre vonatkozó cselekvési tervek alapján.

104

Ezeket az intézkedéseket 2016 végéig kell végrehajtani. A Bizottság a cselekvési tervek teljesítéséről szóló tagállami beszámolók alapján fogja értékelni megvalósulásukat. Ha értékelése alapján a Bizottság megállapítja hogy a cselekvési tervet nem hajtották megfelelően végre, felfüggesztheti a tagállamnak folyósított kifizetéseket⁸². 2016. augusztus végén még folyamatban volt a Bizottság arra irányuló értékelése, hogy az öt tagállam végrehajtotta-e a cselekvési terveikben szereplő intézkedéseket.

105

Az általános rendelkezésekről szóló rendelet a 2007–2013-as programozási időszakban nem írta elő a tagállamok számára, hogy az önértékeléshez az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartását vegyék alapul, három konkrét kritériumot azonban meghatározott az adminisztratív keretekkel kapcsolatban (lásd: 7. táblázat). A tagállami önértékelések megfelelőségének vizsgálatakor a Bizottság nem használta fel eredményesen a rendelkezésre álló monitoringadatokat, amelyek alapján – amennyiben korábban jelentős problémák merültek fel – cselekvési terveket lehetett volna kidolgozni minden tagállam számára. A DG COMP által 2006 és 2014 között elvégzett monitoring eredményei alapján ugyanis néhány tagállam esetében nagyobb gyakorisággal fordultak elő problémák a támogatási intézkedések kialakítását és végrehajtását illetően, mint azok esetében, akik saját megállapításuk szerint nem tettek eleget az állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes feltételeknek (lásd: 55. bekezdés).

A nagyprojektek jóváhagyásával kapcsolatos alternatív eljárás során a Bizottságon belül javulhat az állami támogatás engedélyeztetése, azonban az eljárás nem úgy lett kialakítva, hogy mindig jogbiztonságot nyújtson a tagállamoknak

106

A 2007–2013-as programozási időszakban a tagállamok által beküldött projektpályázatok áttekintését követően a Bizottság hagyta jóvá a nagyprojekteket (lásd: 66–71. bekezdés). A 2014–2020-as programozási időszakra a közös rendelkezésekről szóló rendelet egy második, alternatív jóváhagyási eljárást vezetett be⁸³, amelynek során a pályázatokat – mielőtt a tagállam bejelentést tenne a Bizottság felé – egy független szakértő értékeli (lásd: 9. háttérmagyarázat). Az alternatív eljárás alkalmazása fakultatív; 2016 júniusáig csak egy nagyprojektre vonatkozó pályázatot nyújtottak be ezen eljárás keretében.

9. háttérmagyarázat

Független szakértő kijelölése és a független minőségvizsgálat validálása

A független szakértő megvizsgálja a nagyprojektre vonatkozó pályázatot. A vizsgálat részeként elemzi az intézkedés támogatásjellegét és a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ha a pályázat értékelésének eredménye pozitív, az irányító hatóság jóváhagyás után a Bizottsághoz továbbíthatja a nagyprojektet. A Bizottság három hónapon belül kifogással élhet a projekt jóváhagyását illetően, amennyiben „jelentős hiányosságot” állapít meg a független minőségvizsgálati jelentésben.

A szakértőt a tagállam választja, de kijelölése előtt a Bizottságnak is jóvá kell hagynia. A Bizottság már előzetesen jóváhagyott egy szakértői csoportot, amelynek neve: „Európai régiók beruházásait támogató közös program” (Joint assistance to support projects in European regions, JASPERS)⁸⁴.

107

A nagyprojektekre alkalmazandó alternatív eljárás eredményeképpen a Bizottságon belül javulhat az állami támogatás engedélyeztetése, de az nem úgy lett kialakítva, hogy a nagyprojektekre vonatkozó határozat meghozatalakor mindig jogbiztonságot nyújtson a tagállamoknak az állami támogatási szabályok betartását illetően. A jogbiztonság megszerzéséhez csak a tagállami bejelentés, majd a Bizottság állami támogatásra vonatkozó határozata szolgálhat alapul (lásd: 70. bekezdés).

Az állami támogatásokkal kapcsolatos, a Bizottság által kidolgozott közös cselekvési terv, amelynek célja a tagállamok igazgatási kapacitásának megerősítése, folyamatos figyelmet igényel

108

2015 márciusában a DG COMP és a DG REGIO közös állami támogatási cselekvési tervről állapodott meg⁸⁵.

109

A cselekvési terv eredetileg hat intézkedést ölelt fel, amelyek célja a figyelemfelkeltés és a szakismeret növelése valamennyi tagállamban az állami támogatások területén: a bevált gyakorlatok feltérképezése és terjesztése, állami támogatási szakértők számára nyújtott képzések, országspecifikus műhelytalálkozók, szemináriumok szakértők számára, a kérdések és válaszok adatbázis (ECN-ET hálózat⁸⁶) továbbfejlesztése és egy állami támogatásra vonatkozó információkat tartalmazó adatbázis kifejlesztése. A Bizottság 2016-ban ezeket egy hetedik intézkedéssel bővítette ki (lásd: 8. táblázat).

8. táblázat

Az állami támogatásokkal kapcsolatos, a Bizottság által kidolgozott közös cselekvési terv

Szám | Intézkedés és határidő | Leírás | A helyzet 2016 augusztusában
1 | A bevált gyakorlatok feltérképezése és terjesztése 2015 második negyedévére várt korai eredmények | A különböző tagállamokban létező, igazgatási kapacitásépítésre használt eredményes eszközök adattárának összeállítása és a terjesztendő bevált gyakorlatok feltérképezése | 2016 végéig elkészül
2 | A tagállami állami támogatási szakértők számára nyújtott képzés az európai strukturális és beruházási alapokról¹ 2015 második negyedév | Egynapos képzésre kerül sor Brüsszelben kifejezetten a tagállami állami támogatási szakértők számára. | 2016 augusztusáig nem került rá sor.
3 | Országspecifikus műhelytalálkozók 2015 második negyedévétől | Interaktív országspecifikus szemináriumok szervezése azokban a tagállamokban, amelyek nem teljesítik az állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes feltételrendszert, vagy amelyek esetében súlyos szűk keresztmetszeteket állapítottak meg. | Szemináriumokat szerveztek 2014-ben (Spanyolország) és 2015-ben (Bulgária, Horvátország, Cseh Köztársaság, Olaszország, Románia és Szlovákia).
4 | Szemináriumok szakértők számára, internetes képzések Folyamatos intézkedések | Ismeretek terjesztése nagyon specifikus, személyre szabott és egy-egy konkrét témát vagy kérdést tárgyaló szemináriumok révén. | Egy tematikus (kutatási, fejlesztési és innovációs) műhelytalálkozóra került sor Brüsszelben, 2016 januárjában.
5 | Kérdések és válaszok adatbázis létrehozása Folyamatos intézkedések | Iránymutatás nyújtása az új szabályok értelmezéséről minden tagállami állami támogatási szakértő számára egy teljes mértékben a DG COMP által kezelt megosztott informatikai platform révén. | 2016 júniusáig több mint 600 kérdés és válasz került a rendszerbe; ezek migrálása az „eState aid wiki” informatikai eszközbe jelenleg van folyamatban (lásd: 6. intézkedés).
6 | A „State aid wiki” kifejlesztése Folyamatos intézkedések | Az ECN-ET-n keresztül feltett releváns kérdéseket összefoglaló néhány oldal. | 2016 februárja óta férhető hozzá az interneten, a neve „eState aid wiki”. 2016 júniusáig kb. 270 kérdés és válasz került fel az oldalra.

7
Kifejezetten erre a célra szolgáló képzési modul kifejlesztése
A DG REGIO, a DG EMPL és a DG COMP az Európai Közigazgatási Intézettel közösen jelenleg dolgozik egy állami támogatásokról szóló, kétnapos képzésekből álló sorozat kidolgozásán. Két képzésre 2016 novemberében és decemberében Brüsszelben kerül sor; a tagállamok kérései alapján további képzésekre kerülhet sor.
A célcsoport az európai strukturális és beruházási alapokkal foglalkozó szakemberekből áll, akik már rendelkeznek valamilyen szintű tapasztalattal az állami támogatások terén.
A képzésekre a tervek szerint 2016 novemberében és decemberében kerül sor.

1 Az európai strukturális és beruházási alapokat az ERFA, a Kohéziós Alap, az ESZA, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap alkotják együttesen.

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

110

Az állami támogatásokra irányuló közös cselekvési terv hét intézkedéséből az 1. és a 3. intézkedést maradéktalanul végrehajtották, az 5. és a 6. intézkedést pedig bevezették, és azok feltehetőleg folyamatosan működni fognak. A fennmaradó három intézkedést 2016 augusztusáig nem hajtották végre: egynek a bevezetése folyamatban volt (4. intézkedés), kettő pedig még nem kezdődött meg (2. és 7. intézkedés).

111

Megállapítottuk továbbá, hogy a DG REGIO és a DG EMPL jelentős mértékben megnövelték a képzések számát: míg a 2012–2013-as időszakban 5 képzést, a 2014–2015-ös időszakban 17 képzést nyújtottak. A DG COMP 2014-ben és 2015-ben 19 tagállam kérésére összesen 37 képzést szervezett az állami támogatási jogszabályok 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó reformjáról⁸⁷. Ezenkívül 2016 januárjáig a DG COMP öt tagállam részére szervezett további képzéseket az állami támogatás és az infrastruktúrák témájában⁸⁸.

112

Az állami támogatási közös cselekvési terv és a Bizottság által nyújtott képzések számának növekedése annak az együttes törekvésnek a részei, amelynek célja, hogy a tagállamok megfelelőbb mértékben betartsák az állami támogatási szabályokat, és részben az ezen a területen megnövekedett tagállami felelősségre kíván reagálni. Ezek a kezdeményezések fontosak annak a kockázatnak az enyhítése szempontjából, hogy a tagállamok mind nagyobb szerepet vállalnak a támogatási intézkedések kialakításában és végrehajtásában. Felmérésünk eredményei alapján elmondható, hogy különösen az eState aid wiki részesült kedvező fogadtatásban. A tagállamok széles körben használták az alkalmazást: 2016. június 30-ig kb. 270 kérdés és válasz került fel a honlapra⁸⁹.

113

Az, hogy ezek az intézkedések a tagállamokban milyen mértékben javítják majd az állami támogatásokkal összefüggő hibák feltárását és megelőzését, csak a jövőben lesz értékelhető.

27 A 2014-es pénzügyi évről szóló éves jelentésünk 1.1. mellékletének 4–10. bekezdése további információkkal szolgál arról, hogy hogyan állítottuk össze és hogyan teszteltük a projektmintákat.

28 A pénzügyi hatás azt jelenti, hogy különbséget állapítottunk meg egy adott tranzakció tényleges értéke és azon értéke között, amely akkor valósult volna meg, ha a tranzakciót az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban hajtották volna végre. A 2014-es pénzügyi évről szóló éves jelentésünk 1.1. melléklete további részletekkel szolgál az általunk alkalmazott módszertanról.

29 A becsült hibaszint az alapsokaságban található hibák százalékban kifejezett előfordulási valószínűségének statisztikai becslése. Lásd: a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.1. mellékletének 15. bekezdése.

30 A 2010–2014-es időszakban a kohéziós politikában az átlagos éves becsült hibaszint 5,7% volt.

31 A „támogatási intenzitás” a támogatás összege a projekt elszámolható költségeinek százalékában kifejezve. Lásd például: a 651/2014/EU rendelet 2. cikkének (26) bekezdése.

32 Lásd: a Bizottság „Az állami támogatás összeegyeztethetőségének gazdasági értékelésére vonatkozó közös elvek” c. dokumentumának tervezete, amely elérhető a DG COMP weboldalán.

33 A kkv-k nagyobb támogatásintenzitási arányt élvezhetnek, mivel a Bizottság szerint az olyan piaci hiányosságok, mint például a finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférés nehézsége, nagyobb részben érintik a kisvállalkozásokat. Lásd: A kkv-k állami támogatására vonatkozó közösségi szabályokról szóló bizottsági kézikönyv, 2009.2.25.

34 COM(2012) 209 final, 2012. május 8., „Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése”.

35 A Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.) 8. cikkének (3) bekezdése. Ezt a rendeletet a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelet előzte meg.

36 Az 1407/2013/EU rendelet (21) preambulumbekezdése.

37 A DG REGIO 2014-es éves tevékenységi jelentése, 2.1.1. „Control effectiveness as regards legality and regularity” (A kontrollok hatásossága a jogszerűség és szabályszerűség tekintetében) c. szakasz, 47. o.

38 A 966/2012/EU, Euratom rendelet 59. cikke.

39 Pénzügyi korrekció egyrészt a szabálytalan kiadásoknak a tagállamok költségnyilatkozataiból való törlése, másrészt a kedvezményezettekkel való visszafizettetés útján hajtható végre.

40 Az általunk megállapított 13, pénzügyi hatással járó hibából 5 esetében került sor pénzügyi korrekcióra. Az általunk a pénzügyi hatással nem járó hibák közé sorolt 19 hibából egy esetében történt pénzügyi korrekció.

41 A C-301/87. sz. ügy 17–23. pontja.

42 Az EUMSZ 108. cikkének (1) bekezdése: „a Bizottság […] folyamatosan vizsgálja a tagállamokban létező támogatási programokat”. A Bizottság javaslatot tesz a tagállamoknak a belső piac fokozatos fejlődése vagy működése által megkövetelt megfelelő intézkedések meghozatalára.”

43 Egyedi támogatás minden, egy támogatási program keretében vagy azon kívül nyújtott támogatás. A DG COMP nem végzett monitoringot a 2015 előtt támogatási programokon kívül nyújtott egyedi támogatásokra vonatkozóan.

44 Négy visszafizettetés 2009-ben, egy 2011-ben, egy 2012-ben, kettő pedig 2014-ben történt.

45 Lásd: a 2015. január 9-i C(2014) 9362 bizottsági határozat.

46 Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 2006. december 8-i 1828/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 371., 2006.12.27., 1. o.) 28. cikke (a 2007–2013-as programozási időszak), valamint a Bizottság 2015. július 8-i (EU) 2015/1970 felhatalmazáson alapuló rendelete az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot, a Kohéziós Alapot és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot érintő szabálytalanságokra vonatkozó jelentéstételre vonatkozó különös rendelkezésekkel történő kiegészítéséről (a 2014–2020-as programozási időszak) (HL L 293., 2015.11.10., 1. o).

47 Lásd: Az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légi közlekedés állami támogatására való alkalmazásáról szóló közösségi iránymutatás (HL C 350., 1994.12.10.) 12. bekezdése.

48 Lásd: Az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légi közlekedés állami támogatására való alkalmazásáról szóló közösségi iránymutatás (HL C 350., 1994.12.10., 5. o.) 12. bekezdése.

49 Lásd: COM(96) 126 végleges, 175. bekezdés és az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályok (Vademecum), 6. és 10. o.

50 A T-128/98. sz. „Aéroports de Paris” ügy.

51 A T-443/08. sz. és T-445/08. sz. „Leipzig Halle” egyesített ügyek.

52 A DG COMP például „State aid Questionnaire on the functioning and the taxation of ports” (Állami támogatási kérdőív a kikötők működéséről és adóztatásáról) című, 2013. július 3-i levelében kijelentette: az Európai Bíróság „Leipzig/Halle” ítéletét követően nőtt az Európai Bizottság által kapott, közfinanszírozású kikötői infrastrukturális projektekre vonatkozó bejelentések száma. Lásd: COMP/E3/H3/IA/jf/20 13/68609.

53 Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fogalmáról szóló, 2014-ben közzétett bizottsági közleménytervezet 35. bekezdése. A hasonló megfogalmazást tartalmazó közleményt 2016. május 19-én fogadták el (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/notice_aid_en.html).

54 Bizonyos projektek esetében a küszöbérték 75 millió euró. Lásd: az 1303/2013/EU rendelet 100. cikke.

55 Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó, a bejelentési kötelezettség 50 millió eurós küszöbértékét meghaladó támogatások egyedüli kategóriái a regionális beruházási támogatások, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító beruházási támogatások és a széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatások, valamint – bizonyos feltételek mellett – a kutatási és fejlesztési támogatások és a megújuló energiaforrásokra nyújtott működési támogatások. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében a bejelentési kötelezettség küszöbértéke 15 millió euró. A 651/2014/EU rendelet 4. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2011. december 20-i bizottsági határozat 2. cikke.

56 Minden releváns bizottsági részleg 10–15 munkanapot kap a pályázat, illetve a nagyprojektet jóváhagyó határozat értékelésére.

57 Az Európai Bizottságnak a COCOF-hoz intézett 12-0059-01. sz. iránymutató feljegyzése: „Az infrastrukturális projektek állami támogatási szabályoknak való megfelelésének ellenőrzése”; 2012. november 21.

58 Általános szabály, hogy az ellenőrző hatóságoknak a projektmintákat véletlenszerűen kell összeállítaniuk. A 2007–2013-as programozási időszak vonatkozásában lásd az 1828/2006/EK bizottsági rendelet 17. cikkét, a 2014–2020-as programozási időszak vonatkozásában pedig az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkét.

59 Az 1828/2006/EK bizottsági rendelet VI. melléklete.

60 Lásd: A 2014-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki éves jelentés 6.65. bekezdése.

61 Lásd: A 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, nemsokára megjelenő számvevőszéki éves jelentés 6.59. bekezdése.

62 Lásd: a Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája.

63 Összesen 22 új mentességi kategóriát hoztak létre, többek között a széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatásokat és sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásokat. Néhány kategóriát – köztük a női vállalkozók által újonnan létrehozott kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások kategóriáját – visszavontak. Más kategóriákat, például az innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatásokat, illetve a magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatásokat összevonták. A mentességi kategóriák száma így összességében 26-ról 43-ra nőtt.

64 Az alkalmazási kör például a kockázatfinanszírozási támogatás, a kutatási infrastruktúrákra nyújtott beruházási támogatás és a környezetvédelmi támogatás területén bővült ki.

65 A meglévő csoportmentességi kategóriák 30%-ában nőtt a bejelentési kötelezettség küszöbértéke (a K+F területén a bejelentési kötelezettség küszöbértékei például megkétszereződtek). A támogatási intenzitás határértékei a környezetvédelmi célú beruházási támogatás esetében pl. 35–55%-ról 40–75%-ra nőttek.

66 Lásd: a Bizottság IP 14 587. sz. sajtóközleménye, 2014.5.21.

67 Lásd: az Európai Bizottság 14-369. sz. feljegyzése, 2014.5.21.

68 A támogatás minden releváns szempontjára – például a támogatás összegére, a támogató szervre és a kedvezményezettre – vonatkozó információkat legkésőbb 2016. július 1-jétől kezdve közzé kell tenni egy, országos vagy regionális szintű általános állami támogatási weboldalon. Lásd: a 2014-es általános csoportmentességi rendelet 9. cikke.

69 A 2008-as általános csoportmentességi rendelet 9. cikke.

70 https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public/search/chooseLanguage.

71 A 2014-es általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (2) bekezdése. A kategóriák: regionális támogatás, kkv-knak nyújtott támogatás és kkv-knak a finanszírozási forrásokhoz való hozzáféréshez nyújtott támogatás, kutatási, fejlesztési és innovációs támogatás, környezetvédelmi támogatás és a széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás.

72 A 2008-as általános csoportmentességi rendelet szintén tartalmazott egy ehhez hasonló előírást, lásd: 44. cikk.

73 A Bizottság a támogatás nyújtása után akkor dönt a támogatás összeegyeztethetőségéről, amikor fennáll az a helyzet, hogy a támogatást a kötelezettség ellenére nem jelentették be, és a Bizottság, – például az egyik érdekelt fél panasza révén – értesül erről.

74 A 2014-es általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése és a 2008-as általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (6) bekezdése.

75 A Bizottság szerint a működési támogatás különös kockázatot jelent a belső piac számára. A 2014–2020-as programozási időszak operatív programjai olyan nyilatkozatot tartalmaznak, hogy a működési támogatások esetén különös figyelmet kell fordítani az állami támogatási szabályokra.

76 A 2014–2020. évi regionális támogatásról szóló iránymutatás 3.8. szakasza.

77 A 2014–2020. évi regionális támogatásról szóló iránymutatás 5.4. szakasza, összevetve a 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás 4.1.2. szakaszával.

78 A 2014–2020. évi regionális támogatásról szóló iránymutatás 3.5. szakasza, összevetve a 2007–2013. évi regionális támogatásról szól iránymutatás 4.1.1. szakaszának (38) bekezdésével.

79 Lásd: „Guidance for the Commission and Member States on a common methodology for the assessment of management and control systems in the Member States” (A tagállamok irányítási és kontrollrendszerei értékelésének közös módszertanáról szóló iránymutatások a Bizottság és a tagállamok számára), 2014. december 18.

80 Az 1303/2013/EU rendelet.

81 Az 1303/2013/EU rendelet 19. cikke.

82 Az 1303/2013/EU rendelet 19. cikke.

83 Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke.

84 A JASPERS egy technikai segítségnyújtási partnerség a DG REGIO, az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank között. A segítségnyújtásban ingyenesen részesülhetnek a tagállamok.

85 A Bizottság által 2015. március 18-án elfogadott „Strengthening administrative capacity for the management of the funds of Member States in the field of State aid – a common action plan” (A tagállami források irányítására rendelkezésre álló igazgatási kapacitás növelése az állami támogatások területén – közös cselekvési terv).

86 Az Európai Versenyhatóságok Hálózata – Elektronikus adatátvitel (ECN-ET) egy elektronikus interfész, ahol a tagállamok állami támogatásokkal kapcsolatos kérdéseket tehetnek fel a DG COMP-nak. Általában mind a kérdések, mind a DG COMP válaszai közzétételre kerülnek, hogy minden tagállam láthassa azokat. Csak akkor tesznek kivételt a közzététel alól, ha nagyon egyedi esetről van szó, amelynek az információit a többi tagállam nem tudja felhasználni.

87 Dánia, Írország, Görögország, Ciprus, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia és Ausztria kivételével minden tagállam.

88 Bulgária, Horvátország, Cseh Köztársaság, Románia és Szlovákia.

89 A korábbi ECN-ET hálózatra több mint 600 kérdés és válasz került fel; ezek migrálása az eState aid wiki alkalmazásra jelenleg van folyamatban.

Következtetések és ajánlások

114

2010 óta a kohéziós politikára irányuló ellenőrzéseink során jelentős számú olyan esetet találtunk, amikor e területen nem tartották be az állami támogatási szabályokat. Jelentésünk rámutat: a tagállamokban intenzívebb figyelemfelhívásra van szükség az alkalmazandó szabályokkal kapcsolatban, a Bizottságnak pedig továbbra is támogatást kell nyújtania az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések eredményes megelőzése, feltárása és kijavítása érdekében. Általánosságban a következőket állapítottuk meg:

a)A 2010–2014-es időszakban a Bizottság és a Számvevőszék is nagyszámú ellenőrzés során tártak fel olyan eseteket, amikor megsértették az állami támogatási szabályokat; az ezzel kapcsolatos – az ERFA és a Kohéziós Alap keretében tapasztalt – hibák jelentős mértékben járultak hozzá a kohéziós politikában általunk megállapított becsült hibaszinthez. Megállapítottuk, hogy a kohézió területén a Bizottság által végzett ellenőrzések és monitoring során a feltárások aránya megegyezett számvevőink megállapításaival. A tagállami ellenőrző hatóságok azonban a Bizottságnál, illetve a Számvevőszéknél sokkal kisebb arányban állapítottak meg az állami támogatással kapcsolatos szabálysértéseket. Ez arra utal, hogy az ellenőrző hatóságok vizsgálataik során mindeddig nem összpontosítottak kellő mértékben az állami támogatásokra.

b)A 2007–2013-as programozási időszakban a Bizottság az általa feltárt, illetve a tagállamok által jelentett állami támogatásokkal összefüggő hibákat nem rögzítette oly módon, hogy lehetővé váljék számára megfelelő elemzés elvégzése. Ilyen elemzés segítségével a Bizottság célzottabb, az adott tagállamokra, illetve programokra szabott megelőző intézkedéseket alakíthatott volna ki.

c)A Bizottság különösen a 2007–2013-as programozási időszak kezdetén nem ellenőrizte szisztematikusan, hogy a nagyprojektek megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak. Fennáll a veszély, hogy egyes uniós társfinanszírozásban részesülő nagyprojektek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, azért sem, mert 2012-t – és a Leipzig Halle ítéletben megfogalmazott pontosítást – megelőzően a tagállamok csak ritkán jelentettek be infrastrukturális beruházásokat a Bizottságnak. E kockázat jövőbeni enyhítése érdekében a Bizottság fokozottabb mértékben hajtott végre belső megelőző intézkedéseket, és a 2014–2020-as időszakra alternatív, független minőségi felülvizsgálatot is magában foglaló jóváhagyási eljárást vezetett be. A Bizottság szerint a nagyprojektek jóváhagyására – a tagállam által alkalmazott eljárástól függetlenül – csak az állami támogatás belső engedélyeztetése után kerül majd sor.

d)A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszak tekintetében lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére, amelynek eredményeként csökkentek az adminisztratív terhek és nőtt az átláthatóság, de a tagállamok immár nagyobb felelősséget is viselnek a támogatási intézkedések kialakítása és végrehajtása terén. A tagállamokra ruházott nagyobb felelősség azonban azzal a veszéllyel jár, hogy nő az állami támogatással összefüggő hibák száma: a bizottsági monitoring révén kiderült, hogy a tagállamok a 2007–2013-as programozási időszakban számos hibát követtek el a támogatási programok kialakítása és végrehajtása tekintetében. E kockázat csökkentése céljából a Bizottság lépéseket tett a tagállamoknak az állami támogatások területével kapcsolatos igazgatási kapacitásának támogatására, többek között olyan előfeltételeket vezetett be az állami támogatási rendszerek működéséhez, amelyek elősegítik az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes felhasználását („előzetes feltételek”). Azok a tagállamok azonban, amelyekről megállapították, hogy nem tesznek eleget ezeknek a feltételeknek, nem feltétlenül egyeznek meg azokkal, amelyeknél a Bizottság korábban a legtöbb problémát találta. Ezek a fellépések folyamatos figyelmet is igényelnek.

A Bizottság nem rendelkezik átfogó rálátással az állami támogatásokkal összefüggő hibákra, a tagállamok nem összpontosítanak kellő mértékben az állami támogatásokra, és a Bizottság monitoringja nyomán csekély mértékű állami támogatási összeg visszafizettetésére kerül sor

115

A 2010–2014-es időszakra vonatkozóan jelentős számú olyan esetet találtunk, amikor nem tartották be az állami támogatási szabályokat azon, a kohézió terén vizsgált 269 projekt esetében, amelyekre vonatkoztak ezek a szabályok; az állami támogatással kapcsolatos hibák jelentős mértékben járultak hozzá a kohéziós politika terén általunk megállapított becsült hibaszinthez. A DG REGIO saját, a kohézió területén végzett ellenőrzései a számvevőszékihez hasonló eredményeket adtak (lásd: 33–36. és 47–48. bekezdés).

116

Az uniós költségvetés védelme érdekében a Bizottság az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések feltárása esetén pénzügyi korrekciókat ír elő a tagállamok számára. A 2010–2014-es időszakban a DG REGIO hét tagállammal szemben 18 olyan pénzügyi korrekciót hajtott végre (illetve ezek végrehajtása még folyamatban volt), amelyek – legalább részben – állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértésekből adódtak. Tíz a DG REGIO saját ellenőrzéseihez, öt a számvevőszéki ellenőrzésekhez, három pedig az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentéseinek DG REGIO általi áttekintéséhez kapcsolódott. A pénzügyi korrekciók közül 11 (összesen 38,4 millió euró értékben, összesen öt tagállamra vonatkozóan) kizárólag állami támogatásokhoz kapcsolódott⁹⁰. A többi pénzügyi korrekció esetében nem lehet számszerűsíteni az állami támogatási összetevőt (lásd: 49–51. bekezdés).

117

A Bizottságnak rendszeresen figyelemmel kell kísérnie a támogatási programokat annak ellenőrzése céljából, hogy ezek végrehajtása során betartják-e (és ha igen, milyen mértékben) az állami támogatási szabályokat. Amennyiben megállapítja, hogy egy adott támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal, kezdeményezheti a támogatás visszafizettetését. A DG COMP a monitoring során feltárt problémák számát és súlyosságát tekintve mindeddig csak csekély mértékben hajtott végre korrekciós intézkedéseket. Az általa végzett monitoring alapján a DG COMP szerint átlagosan a támogatási programok mintegy 36%-ával kapcsolatban merültek fel problémák a 2009–2014-es időszakban. Különösen jelentősek voltak a belső piaccal való összeegyeztethetőséget érintő problémák (az összes program 7,3%-a). Ezen időszakban a DG COMP által végzett monitoring alapján nyolc önkéntes visszafizetésre és nyolc hivatalos fellépésre került sor, közülük az utóbbi összesen 0,3 millió euró visszafizettetését eredményezte (lásd: 52–56. bekezdés).

1. ajánlás

A Bizottság folyamodjon korrekciós intézkedésekhez, ha a támogatási intézkedések nincsenek összhangban az állami támogatási szabályokkal.

Megvalósítás céldátuma: haladéktalanul.

118

A 2007–2013-as programozási időszakban sem a DG REGIO, sem a DG EMPL nem tartotta nyilván az általuk feltárt, állami támogatásokkal összefüggő szabálysértéseket oly módon, hogy lehetővé váljék számukra az állami támogatással kapcsolatban elkövetett hibák megfelelő elemzése (lásd: 57–61. bekezdés).

119

A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra kifejlesztette az ún. „MAPAR” adatbázist, amely az állami támogatással kapcsolatos szabálysértések saját, az ERFA-ra, a Kohéziós Alapra és az ESZA-ra irányuló ellenőrzései során feltárt eseteiről tart nyilván információkat. A rendszer jelentős előrelépést jelent, azonban a DG COMP nem kapott hozzáférést (lásd: 57. bekezdés).

120

A tagállami hatóságok által jelzett állami támogatásokkal összefüggő hibákat a Bizottság IMS (Irregularity Management System – szabálytalanságkezelő rendszer) adatbázisában rögzítik. Az IMS-sel kapcsolatban több hiányosság is tapasztalható: az állami támogatási hibákat például nem csoportosítják külön típusok szerint és a hibákat nem írják le kellő mértékben, ami a gyakorlatban korlátozza az információk használhatóságát. A DG COMP az IMS-hez sem rendelkezik hozzáféréssel (lásd: 58. és 59. bekezdés).

2. ajánlás

a)A Bizottság olyan módon rögzítse a szabálytalanságokat a MAPAR-ban, ami lehetővé teszi pl. azok típusának, gyakoriságának, súlyosságának, földrajzi eredetének és okának egyszerű elemzését. Az adatbázis tartalmazzon információkat a szabálytalanságok nyomán meghozott intézkedésekről (például a kiszabott pénzügyi korrekciókról) is.

Megvalósítás céldátuma: haladéktalanul.

b)Ami az IMS-t illeti, a Bizottság módosítsa az adatbázis szerkezetét oly módon, hogy a szabálytalanságokra (pl. az állami támogatásokra) vonatkozó információk tagállamonként és típusonként kereshetők és elemezhetők legyenek.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.

c)A DG COMP rendszeresen kapjon hozzáférést a MAPAR-ban és az IMS-ben található, az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálytalanságokra vonatkozó minden releváns adathoz.

Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul.

121

A nagyprojekteket jóváhagyó bizottsági határozat alapját olyan tényezők értékelése adja, mint például a projekt relevanciája, életképessége, fenntarthatósága, környezeti profilja és a támogatás kérelmezésének indokolása, valamint a tagállam által megadott információ arról, hogy a projekt részesül-e állami támogatásban; az eljárás azonban nem úgy lett kialakítva, hogy a nagyprojektekre vonatkozó határozat meghozatalakor mindig jogbiztonságot nyújtson a tagállamoknak az állami támogatási szabályok betartását illetően. A jogbiztonság megszerzéséhez csak a tagállami bejelentés, majd a Bizottság állami támogatásra vonatkozó határozata szolgálhat alapul (lásd: 69. és 70. bekezdés).

122

A Bizottság különösen a 2007–2013-as programozási időszak kezdetén nem ellenőrizte szisztematikusan, hogy a nagyprojektek megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak. Emiatt fennáll a veszély, hogy egyes uniós társfinanszírozásban részesülő nagyprojektek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, azért sem, mert 2012-t – és a Leipzig Halle ítéletben megfogalmazott pontosítást – megelőzően a tagállamok csak ritkán jelentettek be infrastrukturális beruházásokat a Bizottságnak. E kockázat jövőbeni enyhítése érdekében a Bizottság fokozottabb mértékben hajtott végre belső megelőző intézkedéseket, és a 2014–2020-as időszakra alternatív, független minőségi felülvizsgálatot is magában foglaló jóváhagyási eljárást vezetett be (lásd: 62–65., 70. és 106–107. bekezdés).

3. ajánlás

a)A Bizottság csak az állami támogatás belső engedélyeztetése után hagyja jóvá a nagyprojekteket, és következetesen kérje arra a tagállamokat, hogy szükség esetén jelentsék be a támogatást annak érdekében, hogy – az általuk alkalmazott pályázati eljárástól függetlenül – jogbiztonságot szerezzenek.

Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul.

123

A 2010–2014-es időszakban az ellenőrző hatóságok becslése szerint az általuk vizsgált ERFA/KA és az ESZA projektek mintegy harmadát érintette állami támogatás. E projekteknek csak 3,6%-ában tártak fel állami támogatásokkal összefüggő hibákat. Ugyanezen időszak tekintetében számvevőink több mint ötször ennyi állami támogatásokkal összefüggő hibát tártak fel az ERFA/KA és az ESZA projektekben. Jelentős hiányosságok voltak az általunk áttekintett, ellenőrző hatóságok által használt ellenőrzőlisták valamivel több mint egyharmadának állami támogatásokkal foglalkozó szakaszában. E tekintetben 2015-ben javulás történt. Az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentéseiben szereplő hibák többsége de minimis támogatásokhoz kapcsolódott. Olyan központi nyilvántartás révén, amely teljes körű információkat tartalmaz az adott tagállamban nyújtott de minimis támogatásokról, megelőzhetők lennének az ilyen jellegű hibák (lásd: 43. és 74–79. bekezdés).

124

Az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályi kereteket az ellenőrző hatóságok majdnem mindegyike legalább „viszonylag bonyolult”-nak tartotta. A tagállami hatóságok kifejezték, hogy további támogatásra van szükségük az állami támogatási szabályok betartásának ellenőrzéséhez, és különösen egy esettanulmányokat is tartalmazó gyakorlati kézikönyvet tartanának hasznosnak. Olyan konkrét szempontokkal kapcsolatban, mint például a visszafizettetési határozatok állapota, a tagállami hatóságok nem rendelkeznek a szükséges információkkal, amelyek révén ellenőrizhetnék az alkalmazandó állami támogatási szabályok betartását (Deggendorf-elv) (lásd: 80–82. és 95–96. bekezdés).

4. ajánlás

a)A Bizottság gondoskodjék arról, hogy az ellenőrző hatóságok által az állami támogatási szabályok betartásával kapcsolatban végzett vizsgálatok hatóköre és minősége elégséges legyen.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. március.

b)Tekintettel a 2007–2013-as programozási időszak zárására, a Bizottság kérje meg az ellenőrző hatóságokat, hogy ellenőrizzék az állami támogatási szabályok betartását azon nagyprojektek esetében, amelyek jóváhagyására még 2012 előtt került sor.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. március.

c)A Bizottság készítsen további útmutató dokumentumokat, köztük elsősorban olyan gyakorlati esettanulmányokat, amelyek szemléltetik a bevált gyakorlatokat és az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések leggyakoribb típusait és okait.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.

d)A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy hozzanak létre központi nyilvántartást a de minimis támogatások figyelemmel kíséréséhez.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.

e)A Bizottság hozzon létre egy központi uniós szintű adatbázist, amelyben az érintett tagállami hatóságok beazonosíthatják azokat a vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban állami támogatás visszafizetésére vonatkozó felszólítás van érvényben, és nyomon követhetik a visszafizettetési eljárások állapotát, így segítve a tagállamokat abban, hogy megfelelhessenek a Deggendorf-elvnek. Az adatbázishoz való hozzáférést csak a szükséges ismeret elve alapján kellene biztosítani.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.

A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére (amelynek eredményeként nőtt a tagállamok felelőssége) és a tagállamok igazgatási kapacitásának támogatására

125

A Bizottság a 2014–2020-as időszakra új általános csoportmentességi rendeletet fogadott el. A 2014-es csoportmentességi rendelet alkalmazási köre jelentős mértékben megnőtt, azaz még több támogatási intézkedés tartozik majd a hatálya alá. Az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körének bővítésével a Bizottság jelentős mértékben csökkentette a tagállamokra és saját főigazgatóságaira háruló adminisztratív terheket, mivel jóval kevesebb támogatási intézkedés bejelentésére lesz szükség. A tagállamoknak ezentúl nagyobb számú támogatási intézkedés esetében kell majd ellenőrizniük, hogy azok megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak, például betartják-e a támogatási intenzitás felső küszöbértékeit és kimutatják-e az ösztönző hatást. A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó regionális támogatási iránymutatások rendelkezései általában szigorúbbak, mint az általános csoportmentességi rendelet rendelkezései, ez is ösztönzi utóbbi alkalmazását (lásd: 85–87. és 97–98. bekezdés).

126

A csoportmentességi rendelet kibővítése következtében a tagállamok komolyabb szerepvállalása azonban azzal a kockázattal jár, hogy nő az állami támogatásokkal összefüggő hibák száma: a bizottsági monitoring révén kiderült, hogy a tagállamok a 2009–2014-es időszakban számos hibát követtek el a támogatási programok kialakítása és végrehajtása tekintetében. Ezek a hibák nagy valószínűséggel kihatottak az összeegyeztethetőségre is, különösen ami a csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó programokat illeti (lásd: 52–54. bekezdés).

127

A csoportmentességi rendelet rendelkezéseit azonban e kockázat enyhítése érdekében megváltoztatták. A 2014-es csoportmentességi rendelet a támogatási program keretében támogatásban részesülő nagyvállalatok számára megkönnyíti az ösztönző hatás kimutatását. Az új csoportmentességi rendelet által bevezetett másik jelentős változás az átláthatósági követelmények számának növekedése: ettől azt várjuk, hogy javul az állami támogatási szabályok betartása a tagállamokban, mivel az érdekelt felek több információval rendelkeznek majd a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos panaszok benyújtásához (lásd: 88–91. bekezdés).

128

A tagállami támogatási programok kialakítási módját javítandó a Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra bevezette az utólagos értékeléseket. Ilyen értékelés elsősorban a legnagyobb összegű támogatási programokról készül majd – a csoportmentességi rendelet értelmében az értékelés kötelező bizonyos olyan kategóriák esetében, ahol az éves költségvetés meghaladja a 150 millió eurót. A tagállamok várhatóan 2017-ben mutatják majd be első eredményeiket (lásd: 92. és 99. bekezdés).

129

A közös rendelkezésekről szóló rendelet előzetes feltételrendszert vezetett be a tagállamok támogatási programjai tekintetében. E feltételek teljesülése csökkentheti az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések számát. Önértékelés alapján 2015 végére öt tagállam nem teljesítette ezeket a feltételeket. Azok a tagállamok azonban, amelyekről megállapították, hogy nem tesznek eleget ezeknek a feltételeknek, nem feltétlenül egyeznek meg azokkal, amelyeknél a Bizottság korábban a legtöbb problémát találta. Ezek a fellépések folyamatos figyelmet is igényelnek. A DG REGIO és a DG COMP 2015 márciusában közös állami támogatási cselekvési tervet fogadtak el az állami támogatások területével kapcsolatos igazgatási kapacitás további támogatására. A cselekvési terv többek között a Bizottság által szervezett képzések számának növekedéséhez és egy olyan – a tagállami hatóságok által kedvezően fogadott – online interfész létrehozásához vezetett, ahol állami támogatásokkal kapcsolatos kérdéseket tehetnek fel a Bizottságnak (lásd: 101–105. és 108–113. bekezdés).

130

Az, hogy az igazgatási kapacitás Bizottság általi támogatása és az utólagos értékelések bevezetése milyen mértékben tudja ellensúlyozni a tagállamok megnövekedett felelősségét, és hogy ezek a kezdeményezések milyen mértékben vezetnek a tagállamokban az állami támogatásokkal összefüggő hibák jobb feltárásához és megelőzéséhez, csak a jövőben lesz értékelhető.

5. ajánlás

a)Ha az állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes feltételek 2016 végéig nem teljesülnek, a Bizottság a rendelkezésére álló hatásköröket kihasználva mindaddig függessze fel az érintett tagállamoknak folyósított kifizetéseket, amíg e tagállamok nem orvosolnak minden súlyos hiányosságot.

Ajánlott megvalósítási határidő: amint a Bizottság véglegesíti értékelését

b)A Bizottság az adatbázisaiban elérhető információkat felhasználva kétévenként kísérje figyelemmel az állami támogatási szabályok betartásával kapcsolatos tagállami kapacitásokat, és ehhez végezzen elemzéseket pl. a maga a Bizottság vagy a tagállami hatóságok által feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák típusairól, gyakoriságáról, súlyosságáról, földrajzi eredetéről és okáról. A Bizottság ezeket a tevékenységeket alkalmazza monitoringcélokra és arra, hogy a támogatásokat – például a tagállamok számára nyújtott képzéseket – oda irányítsa, ahol a legnagyobb szükség van rájuk.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 végétől kétévente.

A jelentést 2016. szeptember 7-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

90 Görögország, Spanyolország, Franciaország, Ausztria és Lengyelország.

Mellékletek

I. melléklet

Állami támogatásokra fordított kiadás tagállamonként, 2010–2014, millió euró

Tagállam | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Összesen | A teljes kiadás százalékában
Belgium | 2400 | 1655 | 1556 | 1614 | 1711 | 8936 | 2,33%
Bulgária | 40 | 43 | 77 | 121 | 240 | 520 | 0,14%
Cseh Köztársaság | 1242 | 1406 | 1558 | 1714 | 2169 | 8089 | 2,11%
Dánia | 2211 | 2369 | 2591 | 2561 | 2509 | 12 241 | 3,20%
Németország | 16 266 | 14 000 | 13 574 | 13 808 | 39 559 | 97 208 | 25.39%
Észtország | 49 | 52 | 62 | 123 | 236 | 522 | 0,14%
Írország | 1718 | 1057 | 853 | 1144 | 825 | 5597 | 1,46%
Görögország | 2083 | 2509 | 1931 | 2903 | 1929 | 11354 | 2,97%
Spanyolország | 4898 | 4507 | 3905 | 3084 | 3197 | 19 591 | 5,12%
Franciaország | 15 917 | 13 912 | 15 706 | 13 733 | 15 543 | 74 811 | 19,54%
Horvátország | - | - | - | 258 | 276 | 534 | 0,14%
Olaszország | 4127 | 3840 | 4399 | 3469 | 5509 | 21 343 | 5,58%
Ciprus | 121 | 140 | 116 | 104 | 100 | 580 | 0,15%
Lettország | 202 | 284 | 398 | 378 | 492 | 1754 | 0,46%
Litvánia | 180 | 222 | 230 | 208 | 181 | 1020 | 0,27%
Luxemburg | 108 | 114 | 101 | 164 | 168 | 655 | 0,17%
Magyarország | 2051 | 1173 | 1167 | 1452 | 1702 | 7545 | 1,97%
Málta | 92 | 102 | 108 | 132 | 82 | 516 | 0,13%
Hollandia | 2782 | 2827 | 2510 | 2064 | 2238 | 12 420 | 3,24%
Ausztria | 2085 | 1777 | 1914 | 1871 | 1479 | 9126 | 2,38%
Lengyelország | 3499 | 2942 | 3001 | 2978 | 4929 | 17 349 | 4,53%
Portugália | 1535 | 1553 | 933 | 471 | 732 | 5224 | 1,36%
Románia | 315 | 677 | 878 | 896 | 972 | 3737 | 0,98%
Szlovénia | 375 | 455 | 459 | 472 | 453 | 2214 | 0,58%
Szlovákia | 313 | 173 | 133 | 200 | 313 | 1131 | 0,30%
Finnország | 2287 | 3126 | 2523 | 2589 | 2545 | 13 071 | 3,41%
Svédország | 3210 | 3155 | 3172 | 3255 | 3204 | 15 996 | 4,18%
Egyesült Királyság | 5574 | 4797 | 5524 | 5953 | 7872 | 29 719 | 7,76%
Európai Unió | 75 680 | 68 866 | 69 376 | 67 719 | 101 161 | 382 802 | 100%

Megjegyzés: A Bizottság szerint a 2014-es kiadásnövekedés nagymértékben (85%) annak tudható be, hogy a beszámolókban több megújulóenergia-programot szerepeltetnek. Ha ez nem így lenne, 2014-ben a jelentésekben szereplő állami támogatás kb. 73 milliárd euró lett volna. Emellett az uniós források csak 2014-től vannak feltüntetve.

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája alapján.

II. melléklet

A Versenypolitikai Főigazgatóság által végzett monitoring eredményei, 2006–2014

| A figyelemmel kísért programok száma | A problémás esetek száma | A problémás esetek aránya
Csoportmentességi támogatás | 121 (ebből 26 2014-ben) | 31 | 26%
Engedélyezett támogatás | 166 (ebből 42 2014-ben) | 53 | 32%
Egyéb | 1 (ebből 0 2014-ben) | 1 | 100%
Általános gazdasági érdekű szolgáltatások | 8 (ebből 7 2014-ben) | 4 | 50%
Összesen | 296 (ebből 75 2014-ben) | 89 (ebből 27 2014-ben) | 30% (36% 2014-ben)
Szélessáv | 7 | 2 | 29%
Kultúra | 11 | 3 | 27%
Foglalkoztatás | 15 | 5 | 33%
Környezetvédelem és energiaügy | 45 | 14 | 31%
Egyéb horizontális területek | 2 | 0 | 0%
Regionális fejlesztés | 64 | 18 | 28%
Kutatás-fejlesztés | 47 | 19 | 40%
Kockázati tőke | 10 | 6 | 60%
Ágazati fejlesztés | 5 | 1 | 20%
Kkv-k | 31 | 5 | 16%
Képzés | 25 | 4 | 16%
Közlekedés | 16 | 6 | 38%
Megmentés és szerkezetátalakítás | 9 | 1 | 11%
Általános gazdasági érdekű szolgáltatások | 8 | 4 | 50%
Egyéb | 1 | 1 | 100%
Belgium | 15 | 7 | 47%
Bulgária | 4 | 1 | 25%
Cseh Köztársaság | 10 | 3 | 30%
Dánia | 5 | 1 | 20%
Németország | 26 | 3 | 12%
Észtország | 4 | 1 | 25%
Írország | 11 | 1 | 9%
Görögország | 11 | 6 | 55%
Spanyolország | 21 | 5 | 24%
Franciaország | 29 | 10 | 34%
Olaszország | 28 | 6 | 21%
Ciprus | 4 | 1 | 25%
Lettország | 3 | 1 | 33%
Litvánia | 4 | 2 | 50%
Luxemburg | 4 | 2 | 50%
Magyarország | 9 | 1 | 11%
Málta | 3 | 1 | 33%
Hollandia | 13 | 6 | 46%
Ausztria | 11 | 4 | 36%
Lengyelország | 17 | 4 | 24%
Portugália | 9 | 6 | 67%
Románia | 6 | 1 | 17%
Szlovénia | 4 | 1 | 25%
Szlovákia | 5 | 0 | 0%
Finnország | 4 | 1 | 25%
Svédország | 7 | 0 | 0%
Egyesült Királyság | 29 | 15 | 52%

Forrás: Európai Bizottság.

III. melléklet

A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság által a 2007–2013-as programozási időszakra jóváhagyott nagyprojektek

Tagállam | Jóváhagyott nagyprojektek száma | Jóváhagyott nagyprojektek aránya | Átlagos uniós hozzájárulás jóváhagyott nagyprojektenként (millió euró) | Összes uniós hozzájárulás a jóváhagyott nagyprojektekhez (millió euró)
Belgium | 0 | 0,0% | – | 0,0
Bulgária | 18 | 2,0% | 108,8 | 1958,4
Cseh Köztársaság | 49 | 5,3% | 89,5 | 4387,8
Dánia | 0 | 0,0% | – | 0,0
Németország | 44 | 4,8% | 41,6 | 1830,3
Észtország | 9 | 1,0% | 50,8 | 457,3
Írország | 3 | 0,3% | 24,8 | 74,5
Görögország | 59 | 6,4% | 105,6 | 6228,4
Spanyolország | 70 | 7,6% | 83,6 | 5852,3
Franciaország | 36 | 3,9% | 28,8 | 1035,7
Horvátország | 12 | 1,3% | 39,2 | 470,3
Ciprus | 3 | 0,3% | 34,0 | 102,0
Lettország | 10 | 1,1% | 70,3 | 702,7
Litvánia | 10 | 1,1% | 49,7 | 496,5
Luxemburg | 0 | 0,0% | – | 0,0
Magyarország | 51 | 5,6% | 114,7 | 5849,2
Málta | 7 | 0,8% | 40,9 | 286,3
Hollandia | 0 | 0,0% | – | 0,0
Ausztria | 1 | 0,1% | 4,1 | 4,1
Lengyelország | 274 | 29,8% | 98,6 | 27 022,9
Portugália | 39 | 4,2% | 47,5 | 1852,0
Románia | 100 | 10,9% | 80,4 | 8044,4
Szlovénia | 16 | 1,7% | 58,2 | 931,1
Szlovákia | 33 | 3,6% | 79,8 | 2634,8
Finnország | 0 | 0,0% | – | 0,0
Svédország | 0 | 0,0% | – | 0,0
Egyesült Királyság | 13 | 1,4% | 38,6 | 501,2
Összesen | 918 | 100,0% | 82,6 | 75 790,3

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

IV. melléklet

Az állami támogatásokra vonatkozó jogi keret

EUMSZ – Valamennyi állami támogatási szabály alapjait a Szerződés 107–109. cikke fekteti le. A Szerződés a legmagasabb szintű jogszabály, minden egyéb jogszabályt ennek rendelkezéseihez kell igazítani. A 108. cikk (4) bekezdése és a 109. cikk rendelkezik az állami támogatásokra vonatkozó rendeletek elfogadásáról.

Ítélkezési gyakorlat – Az Európai Unió Bíróságának ítéletei, amelyekben a Bíróság értelmezi a Szerződés rendelkezéseit és a másodlagos jogforrásokat. A Bíróság ítéletei a Bizottság és a tagállamok számára kötelező erejűek. A Bizottságnak a Bíróság ítéleteihez kell igazítania megközelítését.

Rendeletek – A rendeletek az intézmények által elfogadott másodlagos jogi aktusok. Általánosan alkalmazandók, teljes egészében kötelező erejűek, és hatálybalépésük napjától kezdve közvetlenül alkalmazandók a tagállamokban (anélkül, hogy át kellene őket ültetni a tagállami jogba)¹. Az állami támogatások területén a legfontosabb rendelet az általános csoportmentességi rendelet (GBER).

Puha jog

Iránymutatások – Olyan puha jogi eszközök, amelyek nem bírnak jogilag kötelező erővel, azonban járhatnak joghatással. Korábban előfordult olyan eset, hogy a Bíróság semmissé tett bizottsági határozatokat, mert azok nem voltak összhangban a puha jogi eszközökkel. Az iránymutatások olyan kritériumokat határoznak meg, amelyek mentén a Bizottság értékeli a bejelentett támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A Bizottság azokat a bejelentett támogatási intézkedéseket, amelyek nem felelnek meg az iránymutatásban megadott kritériumoknak, valószínűleg összeegyeztethetetlennek fogja ítélni. Iránymutatások léteznek horizontális szinten (például: kutatási, fejlesztési és innovációs iránymutatások) és ágazati szinten (például: repülőterekre és légitársaságokra vonatkozó iránymutatások).

Analitikai segédletek – Útmutatók, amelyek célja, hogy segítsék a tagállamokat annak értékelésében, hogy az infrastrukturális projekteknek juttatott támogatást be kell-e jelenteni a Bizottságnak.

1 Lásd: az EUMSZ 288. cikke.

A Bizottság válaszai

IV

A Bizottság az ellenőrző hatóságokkal szorosan és folyamatosan együttműködve javítja azok képességét az állami támogatások ellenőrzésére. A célzott képzések, intézkedések és iránymutatások mellett az ellenőrző hatóságoknak az állami támogatásokkal kapcsolatos, közvetlenül felhasználható ellenőrzőlistákat adott át 2011-ben, majd azok aktualizált változatát 2015 novemberében.

A rendelet előírja az ellenőrző hatóságok számára, hogy éves ellenőrzési jelentésükben számoljanak be az ellenőrzések főbb eredményeiről, a feltárt hibák jellegére vonatkozó részletes információk megadására viszont nem kötelezi őket. A Bizottság szervezeti egységei az éves ellenőrzési jelentések felülvizsgálata keretében vizsgálják a rendszer- és műveletellenőrzések módszertanát (ezen belül az ellenőrzőlistákat), továbbá megismétlik a tagállami ellenőrző hatóságok által már elvégzett ellenőrzéseket. A felülvizsgálatok alapján a Bizottság úgy véli, hogy az ellenőrző hatóságok az állami támogatással kapcsolatban esetlegesen észlelt hibákat más kategóriában jelenthették, ami miatt az éves ellenőrzési jelentések a valósnál kevesebb hibáról számolhattak be. Ezenkívül hiányosságokat is feltárt, ezért az ellenőrző hatóságokat az állami támogatással kapcsolatos problémákra vonatkozó kontrollok javítására kérte. Végül a Bizottság saját ellenőrzései a Számvevőszék értékelésével összhangban az utóbbi időben jelentős javulást állapítottak meg az ellenőrző hatóságok által alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzőlisták minőségét illetően.

V

A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette a 2007–2013-as pénzügyi időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításokat. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy az állami támogatással kapcsolatos jól ismert és ismétlődő problémákra irányuló megfelelő megelőző intézkedéseket hozzon. A DG COMP 2016 márciusában megosztotta a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságokkal az állami támogatási programok utólagos figyelemmel kísérésével kapcsolatos tapasztalatait. Ennek keretében a DG COMP átadta a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságoknak a 2015. évi monitoring ciklus eredményeit. A Bizottság továbbá javítja az állami támogatásokkal kapcsolatos hibákra vonatkozó, igény szerinti információcserét a főigazgatóságok között.

A megelőző intézkedéseket illetően a DG REGIO és a DG COMP 2015 márciusától átfogó cselekvési tervet hajt végre, amely a tagállami források irányításához rendelkezésre álló igazgatási kapacitás növelésére irányul az állami támogatások területén. A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó jogszabályi keret az állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszert vezet be annak érdekében, hogy a programok végrehajtását megelőzően cselekvési tervekkel javítsa egyes tagállamok igazgatási kapacitását ezen a területen.

VI

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentési kötelezettség a tagállamokat terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak. Ezenkívül a tagállamoknak kell értékelniük, hogy egyes projektek állami támogatásban részesülnek-e, vagy sem, és ha állami támogatás nyújtását állapítják meg, akkor a nagyprojektre vonatkozó javaslat benyújtásakor igazolniuk kell az állami támogatás megfelelőségét a közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján választott kapcsolódó határozathozatali eljárástól függetlenül.

Bár nem rendszeresen, a DG REGIO már 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk keretében egyeztetett a DG COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról. A DG COMP főigazgatósággal a nagyprojektek jóváhagyásával kapcsolatos együttműködés a Leipzig–Halle ügyben hozott ítéletet követően javult. A főigazgatóság megelőző intézkedésként megfelelő fékeket és ellensúlyokat vezetett be annak érdekében, hogy a 2014–2020-as időszak nagyprojektjeiről kizárólag az állami támogatási szabályoknak megfelelő határozatok szülessenek.

A Bizottság tehát úgy véli, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a bevezetett megelőző intézkedések, valamint a DG COMP főigazgatósággal történő együttműködés révén mind a projekt-előkészítés, mind a projektekkel kapcsolatos határozathozatal szakaszában megfelelően mérséklődik a Számvevőszék által említett kockázat.

Ezen túlmenően az a törekvés, hogy a Bizottság a jogszabályi előírásoktól függetlenül valamennyi nagyprojekt tekintetében rendszeres hivatalos bejelentés, majd az állami támogatással kapcsolatos bizottsági határozat útján szerezzen jogi bizonyosságot az állami támogatások megfelelőségéről, ellentétes lenne mind az állami támogatási szabályozás korszerűsítési folyamatával, mind pedig az egyszerűsítésre és a valamennyi érdekelt fél adminisztratív terheinek csökkentésére irányuló átfogó célkitűzéssel, továbbá többletkockázatot jelentene az ERFA-ból, illetve a Kohéziós Alapból finanszírozott nagyprojektek időben történő végrehajtására nézve.

VII

Az állami támogatási szabályozás korszerűsítésével összefüggésben, amely növelte a támogatás nyújtásával kapcsolatos tagállami felelősséget, a DG COMP megerősítette az állami támogatási intézkedések végrehajtásának mintavételen alapuló figyelemmel kísérését. A figyelemmel kíséréssel a DG COMP célja a támogatási intézkedések végrehajtása során előforduló hibák és szabálytalanságok feltárása, valamint annak megismerése, hogy a tagállamok a gyakorlatban miképpen valósítják meg a támogatási intézkedéseket. Ezáltal a DG COMP feltárhatja a helyes és hibás gyakorlatokat, és azokat megoszthatja a tagállamokkal (a tagállami munkacsoportokon, az országkoordinátorok hálózatán stb. keresztül).

A DG COMP ezenkívül kidolgozta és a tagállamokkal megosztotta az általános csoportmentességi rendelethez (a Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendeletéhez) kapcsolódó ellenőrzőlistákat, amelyek egyszerűbbé teszik a tagállamok számára annak előzetes ellenőrzését, hogy valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesül-e. Az általános csoportmentességi rendelethez kapcsolódó ellenőrzőlistákat a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságok, valamint a kohéziós politikáért felelős ellenőrző hatóságok is megkapják.

Ezenkívül a DG COMP dedikált informatikai felületet is biztosít (eState aid WIKI), amelyen megválaszolja a tagállamok értelmezési kérdéseit, valamint e kérdések és válaszok alapján közzéteszi a gyakran ismétlődő kérdéseket tartalmazó dokumentumokat.

A közös rendelkezésekről szóló rendeletben rögzített, állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer értékelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három kritériumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as programozási időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem teljesítési kritérium. A Bizottság ugyanakkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos összes problémát valamennyi tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.

VIII a)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és úgy véli, hogy azt jelenleg is alkalmazza.

Alkalmazza a rendelkezésre álló korrekciós intézkedéseket abban az esetben, ha a monitoring során az állami támogatási szabályoknak való megfelelés hiányát észleli.

Ezzel összefüggésben különbséget kell tenni a jogellenesség és az összeegyeztethetetlenség között. Egy támogatási intézkedés jogellenes akkor, ha a támogatást előzetes bizottsági bejelentés nélkül nyújtják, és az nem tartozik az általános csoportmentességi rendeletet hatálya alá. A Bizottság azonban csak akkor rendelheti el a támogatás visszafizettetését, ha az intézkedés nem összeegyeztethető a belső piaccal (vagyis ha összeegyeztethetősége sem iránymutatás, sem közvetlenül a Szerződés alapján nem állapítható meg).

Ha a DG COMP a figyelemmel kísérés során jogellenes támogatást észlel, először azt vizsgálja, hogy az intézkedés összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal.

Visszafizettetéssel járó korrekciós intézkedés kizárólag akkor alkalmazható, ha az észlelt hiba összeegyeztethetetlen támogatást eredményez.

Az egyéb típusú hibák esetében megfelelőbb a rendszer és/vagy a kontrollmechanizmusok kialakításának korrekciója. Egyes hibák esetében körülményes lenne a korrekciós intézkedések végrehajtása (pl. ha a támogatás a nyújtása időpontjában összeegyeztethetetlen volt, azonban a későbbiekben módosított szabályok alapján összeegyeztethetőnek minősül).

VIII b) i)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt a MAPAR ellenőrzési eszközben már alkalmazza.

A MAPAR átfogó adatbázisa tartalmaz valamennyi feltért szabálytalanságot, ideértve az állami támogatással kapcsolatos hibákat is. Kifejezetten az állami támogatással kapcsolatos szabálytalanságokra vonatkozóan a MAPAR jelenleg a megállapítások hét típusát határozza meg.

Ezenkívül a MAPAR segítségével jobban strukturálhatók az ellenőrzési megállapításokkal kapcsolatos információk. Teljes rugalmasságot biztosít a megállapítások – ezen belül az állami támogatásra vonatkozók – kategóriáinak és alkategóriáinak hozzáadásában és módosításában az ellenőrzési igényeknek és megállapításoknak megfelelően.

A MAPAR ellenőrzési eszköz további célja, hogy segítségével a Bizottság érintett szervezeti egységei nyomon követhessenek minden feltárt szabálytalanságot, valamint az ezekhez kapcsolódó pénzügyi korrekciókat.

VIII b) ii)

A Bizottság elfogadja a Számvevőszék ajánlását, és a hibatipológia módosításával lehetővé teszi az elemzés elvégését.

VIII b) iii)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.

A MAPAR-t illetően a DG EMPL és a DG REGIO egyedi adatszolgáltatás keretében évente egy alkalommal átadja az állami támogatásra vonatkozó érintett adatokat a DG COMP részére (az állami támogatásra vonatkozó megállapítások tipológiáját a bizottsági ellenőrzések támasztják alá).

A Bizottság szervezeti egységei közötti információcserét illetően a DG REGIO, a DG EMPL és a DG COMP bővíti az információcserét szolgáló kommunikációs csatornáit. A DG EMPL és a DG REGIO megosztják egymással az eredményeket, és az állami támogatással kapcsolatos ellenőrzési kérdésekben szükség esetén konzultálnak a DG COMP főigazgatósággal.

Az IMS (Irregularity Management System – szabálytalanságkezelő rendszer) tekintetében a DG COMP a szükséges ismeret elve alapján fér hozzá az információkhoz.

VIII b) iv)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Az adatbázisaiban rendelkezésre álló, különösen az elérhető ellenőrzési megállapításokon alapuló információk alapján nyomon fogja követni a tagállamok képességét az állami támogatási szabályok betartására.

A Bizottság fel fogja használni a nyomon követési művelet eredményeit arra, hogy célzottabb figyelemmel kísérési és képzési tevékenységet végezhessen a tagállamok érintett programhatóságai számára.

VIII c)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt már jelenleg is alkalmazza, mivel a tagállamoknak igazolniuk kell, hogy nagyprojektre vonatkozó javaslat benyújtásakor körültekintően ellenőrizték az állami támogatás megfelelőségét, ideértve az állami támogatás szükség szerinti bejelentését is, a közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján választott kapcsolódó határozathozatali eljárástól függetlenül.

Bizottsági határozattal érintett állami támogatás esetében a tagállam csak az állami támogatásra vonatkozó határozat bizottsági jóváhagyását követően nyújthatja be a Bizottsághoz a nagyprojektre irányuló kérelmet, vagy a nagyprojekt bejelentését.

Ez megelőző intézkedés annak érdekében, hogy a 2014–2020-as időszak nagyprojektjeiről kizárólag az állami támogatási szabályoknak megfelelő határozatok szülessenek.

VIII d) i)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.

A Bizottság különféle ellenőrzési eljárások keretében vizsgálja az ellenőrző hatóságok állami támogatással kapcsolatos munkájának minőségét: az ellenőrző hatóságok által végzett munka kockázatalapú ellenőrzésével, amelynek keretében vizsgálja a rendszer- és műveletellenőrzések során az ellenőrző hatóságok által alkalmazott módszertant (ezen belül az ellenőrzőlistákat); a tagállami ellenőrző hatóságok által már elvégzett ellenőrzések megismétlésével, amelynek célja a közölt eredmények érvényességének ellenőrzése; valamint az ellenőrző hatóságok által a Bizottsághoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések évenkénti felülvizsgálatával, amellyel azt kívánja megerősíteni, hogy az ellenőrző hatóság véleménye a rendszer- és műveletellenőrzések eredményei alapján kellően megalapozott-e.

Egyes esetekben a Bizottság már javasolta az érintett ellenőrző hatóságoknak, hogy javítsák ellenőrzőlistáikat az állami támogatások ellenőrzésének jobb lefedettsége érdekében. Európai Bizottság a továbbiakban is gondoskodik arról, hogy az ellenőrző hatóságok megfelelő ellenőrzőlistákat alkalmazzanak.

VIII d) ii)

A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel az ellentétes a tagállamoknak 2012-ben adott iránymutatásban foglalt azon célkitűzésével, hogy a korábbi határozat hatálya alá tartozó projekteket ne vizsgálja újra rendszerszerűen, a tagállamokra bízva annak eldöntését, hogy a projekteket bejelentik-e vagy sem; továbbá hogy az ilyen projektek kezelése tekintetében biztosítsa a stabilitást a tagállamok és a kedvezményezettek számára.

VIII d) iii)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.

Az állami támogatási cselekvési terv végrehajtásával összefüggésben a Bizottság jelenleg is esettanulmányként szolgáló állami támogatási határozatok alapján végzi a munkáját: például a tematikus szemináriumok (eddig a K+F+I és az energiaágazatra vonatkozóan valósultak meg) több mint fele konkrét eseteken (tényleges állami támogatási határozatokon) alapul.

A Bizottság szervezeti egységei ezenkívül mátrixok, ellenőrzőlisták, valamint a támogató hatóságoktól beérkező értelmezési kérdésekre adott gyors válaszok formájában is nyújtanak iránymutatást. A kérdések és válaszok alapján a gyakran ismétlődő kérdéseket tartalmazó dokumentumok készülnek, amelyeket a Bizottság közzétesz.

Ha a fejlesztések indokolják, a Bizottság a továbbiakban is aktualizálja az érintett hatóságoknak – ezen belül a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok programhatóságainak – szóló iránymutatásokat.

Végül a támogatás fogalmáról nemrégen elfogadott bizottsági közlemény iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy az állami kiadások mikor tartoznak az állami támogatások uniós kontrollja körébe, és mikor esnek azon kívül.

VIII d) iv)

A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel a de minimis rendelet a tagállamokra bízza annak eldöntését, hogy központi nyilvántartást hoznak létre a csekély összegű támogatások figyelemmel kísérésére, vagy más eszközöket (pl. kedvezményezetti önbevallást) alkalmaznak.

Bár célszerű a csekély összegű támogatásokról központi nyilvántartást létrehozni, a de minimis rendelet 6. cikke nem kötelezi a tagállamokat ilyen nyilvántartás vezetésére, és megengedi a kumulációs szabály egyéb eszközökkel történő végrehajtását. A tagállamok választási lehetőségének biztosítása összhangban áll azzal az elvvel, hogy a tagállamok maguk dönthessenek a számukra legmegfelelőbb igazgatási struktúráról. A Bizottság ezenkívül tudomásul vette, hogy a de minimis rendelet átdolgozására irányuló első konzultáció keretében több tagállam negatívan reagált a csekély összegű támogatások kötelező nyilvántartásával kapcsolatos elképzelésre.

(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

VIII d) v)

A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mert úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkalmazható. A Bizottság ezt a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében kívánja tisztázni.

Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG COMP főigazgatóságot.

VIII e)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Az európai strukturális és beruházási alapokat kezelő négy főigazgatóság főigazgatói már rendszeresen üléseznek az előzetes feltételrendszer felfüggesztésével foglalkozó bizottságban. A Bizottság a továbbiakban is szigorúan és következetesen alkalmazza a jelenlegi megközelítést, amely jellegében egyszerre megelőző (az előzetes feltételrendszer nemteljesítése esetén nemzeti cselekvési tervek végrehajtásával) és korrekciós (szükség esetén a kifizetések felfüggesztésével).

Együttes válasz a 34–36. bekezdésre

A Bizottság körültekintően nyomon követett minden olyan állami támogatással kapcsolatos problémát, amelyet az elmúlt években a Számvevőszék és a saját e területre vonatkozó ellenőrzési megállapításai alapján észlelt, és az általa szükségesnek ítélt esetekben pénzügyi korrekciót alkalmazott az érintett tagállamokkal és programokkal szemben (lásd az 50. és 51. bekezdést).

Megjegyzi ugyanakkor, hogy a Számvevőszék által a 2. táblázatban is jelzett módon a mintákban észlelt állami támogatással kapcsolatos hibák száma az utóbbi időben csökkent. A pénzügyi hatással járó hibák száma a 2013. évi 5 esetről 2014-ben 3 esetre csökkent. A Bizottság várakozásai szerint e trend a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet (a 651/2014/EU rendelet) alkalmazása miatt is folytatódik.

Együttes válasz a 37–44. bekezdésre

A Bizottság egyetért azzal a hibatipológiával, amelyet egyrészt a Számvevőszék mutatott be az állami támogatásokra vonatkozóan, másrészt a Bizottság is felállított a saját ellenőrzésein keresztül (lásd a 47. és 48. bekezdést). A korábbi hibák tapasztalatai alapján a Bizottság a 2014. évi általános csoportmentességi rendeletben egyértelműsítette és egyszerűsítette a szabályokat, különösen az ösztönző hatásra vonatkozóan.

53

A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentésével érintett időszakban a Bizottság állami támogatásokra vonatkozó figyelemmel kísérési tevékenysége az állami támogatási kiadások teljes összegének nagyjából 6-9%-ra terjedt ki az egyes években. A Bizottság a programok jelentős hányadát azok élettartama során legalább egyszer figyelemmel kísérte.

55

Mivel az egyes tagállamok esetében a figyelemmel kísért programok száma korlátozott, a problémás esetek arányát a figyelemmel kísért programok teljes számához kell viszonyítani. Például Litvánia és Luxemburg esetében a problémás esetek 50%-os aránya abból adódik, hogy a Bizottság mindössze négy programot kísért figyelemmel (tehát a négyből két esetet talált problémásnak). A „problémás” kifejezést a DG COMP az olyan állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértésekre alkalmazza, amelyek a formai hiányosságtól (például a kumulációs szabályok helytelen megfogalmazása) a jogi problémákig (csoportmentesség alkalmazása a csoportmentesség feltételeinek hiányában) terjednek.

56

A DG COMP figyelemmel kísérési tevékenysége nyomán több korrekciós intézkedésre, többek között az összeegyeztethetetlen támogatások önkéntes vagy kötelező visszafizetésére került sor.

Az önkéntes visszafizetéssel járó eseteket a Bizottság az érintett tagállammal közösen követi nyomon. Nincs olyan külön nyilvántartás, amely valamennyi önkéntes visszafizetéssel járó esetet rögzít. Egyes esetekben a visszafizettetés nem indokolt: vagy azért, mert annak ellenére, hogy az intézkedés jogellenes, a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet, vagy pedig azért, mert a korábban összeegyeztethetetlen intézkedés az állami támogatási szabályok későbbi változása miatt összeegyeztethetővé válik.

Ezekben az esetekben a Bizottság ajánlásokat fogalmaz meg, majd felkéri a tagállamokat, hogy szükség esetén módosítsák a támogatási program kialakítását.

57

A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításait. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy az állami támogatással kapcsolatos ismétlődő problémákra (pl. a kkv-bónuszra vagy ösztönző hatásra) irányuló megfelelő megelőző intézkedéseket hozzon.

A 2014–2020-as programozási időszakra a Bizottság által a saját ellenőrzési megállapításainak nyomon követésére alkalmazott belső figyelemmel kísérési eszköz számottevően javult az ellenőrzési folyamat irányítását és figyelemmel kísérését szolgáló közös informatikai eszköz, a „MAPAR” (Management of Audit Processes, Activities and Resources – ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és források irányítása) az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA tekintetében történő bevezetésével.

Annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi érintett szervezeti egysége jobb információ-áramoltatási és elemzési képességekkel rendelkezzen, a DG EMPL és a DG REGIO 2016 közepén megállapodást kötött a DG COMP főigazgatósággal, hogy az utóbbinak a továbbiakban átadják az állami támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzési megállapításaikra vonatkozó lényeges adatokat.

59

Az IMS dedikált eszköz, amellyel a tagállamok bejelenthetik a szabálytalanságokat, ezen belül a csalásokat is. A szabálytalanság típusát legördülő listából kiválasztható kód jelzi, az alkalmazott működési mód szöveges leírása pedig kiegészíti a kódolt mezőkben megadott információkat. Elemzés a szabálytalanság típusa alapján végezhető. Az IMS nem az állami támogatás kontrollját szolgálja, de a meglévő legördülő listák kiegészíthetők a kifejezetten az állami támogatásra vonatkozó tipológiával.

61

A Bizottság megjegyzi, hogy – főként a Bizottság érintett szervezeti egységei közötti adatcsere alapján – a 2007–2013-as időszakban is tett az állami támogatással kapcsolatos ismétlődő problémákra irányuló megelőző intézkedéseket. A Bizottság főigazgatóságai például a 2007–2013-as programozási időszak elejétől kezdve átadják egymásnak a ellenőrzési jelentéseket. Az ellenőrzési következtetések véglegesítse előtt továbbá a DG COMP szükség esetén megkeresést kap az állami támogatással kapcsolatos ellenőrzési kérdésekben.

Lásd még a 60. bekezdést, valamint a Bizottság válaszát az 57. bekezdésre.

A Bizottság szervezeti egységei 2015 márciusában állami támogatási cselekvési tervet fogadtak el, amely a rendelkezésre álló ellenőrzési megállapítások tapasztalatai és tanulságai alapján konkrét, célzott intézkedéseket fogalmaz meg (lásd a Számvevőszék megállapításait a 108–110. bekezdésben).

Ezenkívül a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó, 2013 decemberében elfogadott jogszabályi keret előzetes feltételrendszert vezet be, amelynek célja a tagállamok azon képességének javítása, hogy a programok végrehajtását megelőzően megfeleljenek az állami támogatási szabályoknak.

62

A Bizottság megjegyzi, hogy az útmutató a közlekedési ágazatra vonatkozik. A Bizottság nem azt állítja, hogy az állami támogatási szabályok ebben az ágazatban nem alkalmazhatók, hanem azt, hogy az általános állami támogatási szabályok helyett az EUMSZ 93. cikkével összhangban az állami támogatások sajátos (összeegyeztethetőségi) szabályait kell alkalmazni. Az útmutatóban foglaltak nem értelmezhetők úgy, hogy a közlekedési ágazatban az állami támogatás minősítése eltérő.

Együttes válasz a 69–71. bekezdésre

A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentési kötelezettség a tagállamokat terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak.

Különbséget kell tenni a Leipzig–Halle ügyben hozott ítéletet megelőző és az azt követő helyzet, valamint a 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszak között.

A Bizottság kiemeli, hogy bár nem rendszeresen, a DG REGIO már 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk keretében egyeztetett a DG COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról.

A Leipzig–Halle ügyben hozott ítéletet követően a DG REGIO és a DG COMP megerősítette együttműködését a nagyprojekt-kérelmek értékelése területén. A Bizottság hangsúlyozza, hogy nincs olyan nagyprojekt, amelyre vonatkozóan a Bizottság az elmúlt években az ERFA-ból vagy a Kohéziós Alapból történő finanszírozásról szóló határozatot fogadott el, majd arról az állami támogatási szabályok alapján elmarasztaló határozat született. Ez azt mutatja, hogy az elfogadott együttműködési megállapodások a gyakorlatban jól működnek.

A 2014–2020-as időszakban a tagállamnak olyan nagyprojektre irányuló kérelmet kell készítenie, amelyben a DG REGIO részére történő benyújtást megelőzően igazolnia kell az állami támogatási szabályoknak való megfelelést a nagyprojektre vonatkozóan választott határozathozatali eljárástól függetlenül (a CPR 102. cikkének (1) vagy (2) bekezdése alapján). Mindenesetre ha az állami támogatásra vonatkozóan határozat szükséges, azt a nagyprojekt DG REGIO elé terjesztése előtt el kell fogadni.

A Számvevőszék által említett megerősített együttműködés mellett egy további megelőző intézkedés bevezetésére is sor került: a tagállam és a független minőségvizsgáló szakértők még a projekt előkészítési szakaszában megkereshetik a DG COMP főigazgatóságot, ha nem biztosak abban, hogy az adott nagyprojekt az állami támogatások DG COMP részére történő bejelentési eljárásának hatálya alá tartozik-e.

A Bizottság tehát úgy véli, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a bevezetett jelenlegi megelőző intézkedések, valamint a DG COMP főigazgatósággal történő együttműködés révén mind a projekt-előkészítés, mind a projektekkel kapcsolatos határozathozatal szakaszában megfelelően mérséklődik a Számvevőszék által a 70. bekezdésben említett kockázat.

Együttes válasz a 74–79. bekezdésre

A rendelet előírja az ellenőrző hatóságok számára, hogy éves ellenőrzési jelentésükben számoljanak be az ellenőrzések főbb eredményeiről, a műveletellenőrzés keretében feltárt hibák jellegére vonatkozó részletes információk megadására viszont nem kötelezi őket. A hatóságok ugyanakkor ilyen információkat önkéntes jelleggel is megadhatnak.

Ezenkívül saját felülvizsgálatai alapján a Bizottság úgy véli, hogy az ellenőrző hatóságok az állami támogatással kapcsolatban esetlegesen észlelt hibákat más kategóriában, például a nemzeti jogosultsági szabályok be nem tartásaként jelenthették, ami miatt az éves ellenőrzési jelentések a valósnál kevesebb hibáról számolhattak be.

A Bizottság szervezeti egységei továbbá folyamatosan és szorosan együttműködnek az ellenőrző hatóságokkal annak érdekében, hogy az utóbbiak ellenőrzési kapacitását az állami támogatással kapcsolatos problémák terén képzés, iránymutatás és tapasztalatcsere segítségével növeljék, ideértve a konkrét ellenőrzőlisták átadását is, amelyet a Bizottság 2011-ben, majd aktualizált ellenőrzőlistákkal 2015-ben is teljesített. Az éves ellenőrzési jelentések felülvizsgálata során a Bizottság vizsgálja, hogy az ellenőrző hatóság véleménye a rendszer- és műveletellenőrzések eredményei alapján kellően megalapozott-e.

Végül a Bizottság saját ellenőrzései a Számvevőszék értékelésével összhangban jelentős javulást állapítottak meg az ellenőrző hatóságok által alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzőlisták minőségét illetően (lásd a 79. bekezdést).

Együttes válasz a 81–82. bekezdésre

Az utóbbi években a Bizottság szervezeti egységei számottevő mértékben megerősítették a tagállamoknak nyújtott képzési támogatást. Először is EU-szerte jelentős számú szemináriumot és műhelytalálkozót szerveztek (például a legtöbb tagállamban valamennyi ellenőrző hatóság bevonásával képzést tartottak az általános csoportmentességi rendeletről, lásd a 111. bekezdést). Ezenkívül mátrixok, ellenőrzőlisták, valamint a támogató vagy ellenőrző hatóságoktól beérkező értelmezési kérdésekre adott gyors válaszok formájában is nyújtanak iránymutatást.

A támogatás fogalmáról nemrégen elfogadott bizottsági közlemény további iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy az állami kiadások mikor tartoznak az állami támogatások uniós kontrollja körébe, és mikor esnek azon kívül. Az iránymutatás alapján az állami hatóságok és a vállalkozások várhatóan képesek lesznek megállapítani, hogy mikor nyújtható állami támogatás az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok szerinti jóváhagyás nélkül.

A Bizottság szervezeti egységei tudomásul veszik a Számvevőszék által végzett felmérés eredményét és az egyéb lehetőségek közül az esettanulmányokat tartalmazó gyakorlati útmutató, valamint az ezt kiegészítő képzési intézkedések előtérbe helyezését. Az állami támogatás terén egy adott ügy sajátos körülményei jelentős szerepet játszanak az értékelésében. A DG COMP úgy véli, hogy az állami támogatásról szóló bizottsági határozatok a legjobb példák, amelyekből a tagállamok hasznos iránymutatást meríthetnek.

A Bizottság a továbbiakban is támogatni fogja az ellenőrző hatóságokat, ezenkívül ösztönözni fogja őket arra, hogy szorosabb kapcsolatot alakítsanak ki a tagállamok állami támogatásokat vizsgáló irodáival.

Együttes válasz a 92–94. bekezdésre

Az általános csoportmentességi rendelet 2014. évi felülvizsgálata elsősorban az állami támogatási szabályok további egyértelműsítését és egyszerűsítését, valamint a tagállamok adminisztrációs terheinek mérséklését célozta. Így különösen az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körének kiterjesztése nyomán jelentősen csökkent a Bizottságnak bejelentendő állami támogatási intézkedések száma. Ez várhatóan megkönnyíti az európai strukturális és beruházási alapok műveleteinek végrehajtását is.

93

Az általános csoportmentességi rendelet a bejelentési kötelezettséget szabályozza. Alkalmazási köre azokra az intézkedésekre terjed ki, amelyek a rendelet 2014. évi hatálybalépése előtt nem mentesültek a bejelentési kötelezettség alól. Ezeket az intézkedéseket a Bizottság értékelése alapján a rendelet 2014. évi hatálybalépése előtt is összeegyeztethetőnek lehetett volna minősíteni.

96

A Bizottság úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkalmazható. A Bizottság ezt a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében kívánja tisztázni.

Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG COMP főigazgatóságot.

Együttes válasz a 102–104. bekezdésre

A tagállamok cselekvési terveket fogadtak el, amelyeket 2016 végéig kell bevezetniük és végrehajtaniuk. Ezt a Bizottság szervezeti egységei (DG REGIO és DG COMP) szorosan figyelemmel kísérik, amelynek alapján a Bizottság nemteljesítés esetén felfüggesztheti a kifizetéseket.

105

A Bizottság megjegyzi, hogy az előzetes feltételrendszer az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtására vonatkozik, míg a DG COMP által figyelemmel kísért programok finanszírozása nem feltétlenül foglal magában ilyen alapból származó forrást.

Ezenkívül a Számvevőszék által is jelzett módon a közös rendelkezésekről szóló rendelet rögzíti, hogy az állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer értékelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három részkritériumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem teljesítési kritérium.

A Bizottság ugyanakkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfelelést valamennyi tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.

106

A 2014–2020-as időszakban a nagyprojektek jóváhagyási eljárása javult az előző időszakhoz képest (lásd a 69–71. bekezdésre adott együttes választ).

A Bizottság szervezeti egységei készek további erőfeszítéseket tenni az esb-alapok társfinanszírozásában megvalósuló, az új független szakértői minőségvizsgálati eljárás (CPR 102. cikk (1) bekezdés) keretében benyújtott nagyprojektek gördülékenyebb kezelése érdekében.

Ezzel összefüggésben a DG COMP belső eljárásokat alakított ki, amelyekkel a független szakértői minőségvizsgálati eljárás keretében kezelt nagyprojektekkel kapcsolatos konzultációk hatékony és eredményes kezelését kívánja biztosítani.

A független minőségvizsgálati jelentésben átfogó elemzést kell adni az intézkedés támogatásjellegéről és/vagy mentességen vagy meglévő programon alapuló összeegyeztethetőségéről. Ezenkívül a Bizottság 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletének 23. cikke alapján a független minőségvizsgáló szakértő megkeresheti a DG COMP főigazgatóságot annak érdekében, hogy tisztázza a nagyprojekt keretében az állami támogatással kapcsolatban felmerülő problémákat.

Ebből adódóan az új független szakértői minőségvizsgálati eljárásban is meg kell oldali a DG COMP részére bejelentett, az állami támogatással kapcsolatos problémákat, és a nagyprojekt dokumentációja csak ezt követően nyújtható be.

107

A Bizottság kiemeli, hogy a tagállamoknak igazolniuk kell, hogy nagyprojektre vonatkozó javaslat benyújtásakor körültekintően ellenőrizték az állami támogatás megfelelőségét, a választott kapcsolódó határozathozatali eljárástól függetlenül (a CPR 102. cikkének (1) vagy (2) bekezdése alapján). Nagyprojektre vonatkozó javaslat az állami támogatás szabályainak való megfelelés részletes értékelése nélkül nem nyújtható be a Bizottsághoz.

A CPR 102. cikkének (1) bekezdése alapján kizárólag olyan projekt jelenthető be a Bizottságnak, amely kedvező független minőségvizsgálati jelentést kapott, vagyis a tagállam valamennyi előírásnak megfelelt, ideértve az állami támogatással kapcsolatosakat is.

A Bizottság szervezeti egységei úgy vélik, hogy az eljárásnak számos kedvező hatása lehet, mivel annak során a kérelmet benyújtó tagállam részletesebben értékeli az állami támogatás szabályainak való megfelelést, ezenkívül a független szakértőkből álló minőségvizsgáló csoport behatóbban vizsgálja az állami támogatással kapcsolatos problémákat. Ezenkívül a DG COMP olyan intézkedéseket hozott, amelyek lehetővé teszik a független minőségvizsgáló csoportok számára, hogy a főigazgatósággal konzultáljanak az általuk felülvizsgált nagyprojekt során felmerült, állami támogatással kapcsolatos problémákról.

Ezen túlmenően az a törekvés, hogy a Bizottság a jogszabályi előírásoktól függetlenül valamennyi nagyprojekt tekintetében rendszeres hivatalos bejelentés, majd az állami támogatással kapcsolatos bizottsági határozat útján szerezzen jogi bizonyosságot az állami támogatások megfelelőségéről, ellentétes lenne mind az állami támogatási szabályozás korszerűsítési folyamatával, mind pedig az egyszerűsítésre és a valamennyi érdekelt fél adminisztratív terheinek csökkentésére irányuló átfogó célkitűzéssel, továbbá többletkockázatot jelentene az ERFA-ból, illetve a Kohéziós Alapból finanszírozott nagyprojektek időben történő végrehajtására nézve.

114

A Bizottság segíti a tagállamokat abban, hogy helyesen értelmezhessék és hajthassák végre az állami támogatási szabályokat, mivel elsősorban nekik kell meghozniuk azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyek a szabályok betartását biztosítják.

A hiányosságok kezelése érdekében a Bizottság szervezeti egységei (a DG REGIO és a DG COMP szintjén) közös cselekvési tervet hajtanak végre, amely a tagállami források irányításához rendelkezésre álló igazgatási kapacitás növelésére irányul az állami támogatások területén. Több tagállamban került sor képzésre, amelynek célközönségét az esb-alapok irányításában és végrehajtásában érintett szervek (irányító hatóságok, közreműködő szervezetek), valamint a fő kedvezményezettek alkották.

Ezenkívül a 2014–2020-as pénzügyi időszakra a közös rendelkezésekről szóló rendelet az állami támogatásokhoz kapcsolódó előzetes feltételrendszert ír elő, amelynek célja, hogy biztosítsa az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok eredményes alkalmazását. Az előzetes feltételrendszert nem teljesítő tagállamokra vonatkozóan cselekvési tervek készültek, amelyeket 2016 végéig kell bevezetni és végrehajtani. Ezt a Bizottság szervezeti egységei szorosan figyelemmel kísérik, amelynek alapján a Bizottság nemteljesítés esetén felfüggesztheti a kifizetéseket.

114 a)

A Bizottság az ellenőrző hatóságokkal szorosan és folyamatosan együttműködve javítja azok képességét az állami támogatások ellenőrzésére. A célzott képzések, intézkedések és iránymutatások mellett az ellenőrző hatóságoknak az állami támogatásokkal kapcsolatos, közvetlenül felhasználható ellenőrzőlistákat adott át 2011-ben, majd azok aktualizált változatát 2015 novemberében. A Bizottság saját ellenőrzései a Számvevőszék értékelésével összhangban az utóbbi időben jelentős javulást állapítottak meg az ellenőrző hatóságok által alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzőlisták minőségét illetően.

A Bizottság szervezeti egységei az éves ellenőrzési jelentések felülvizsgálata keretében vizsgálják a rendszer- és műveletellenőrzések módszertanát (ezen belül az ellenőrzőlistákat), továbbá megismétlik a tagállami ellenőrző hatóságok által már elvégzett ellenőrzéseket. Az ellenőrzések során a Bizottság szervezeti egységei hiányosságokat is feltártak, ezért az ellenőrző hatóságokat az állami támogatással kapcsolatos problémákra vonatkozó kontrollok javítására kérték.

114 b)

A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette a 2007–2013-as pénzügyi időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításokat. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy az állami támogatással kapcsolatos jól ismert és ismétlődő problémákra irányuló megfelelő megelőző intézkedéseket hozzon. A DG COMP 2016 márciusában megosztotta a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságokkal az állami támogatási programok utólagos figyelemmel kísérésével kapcsolatos tapasztalatait. Ennek keretében a DG COMP átadta a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságoknak a 2015. évi monitoring ciklus eredményeit. A Bizottság továbbá javítja az állami támogatásokkal kapcsolatos hibákra vonatkozó, igény szerinti információcserét a főigazgatóságok között.

A megelőző intézkedéseket illetően a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó jogszabályi keret az állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszert vezet be.

Ezenkívül a DG REGIO és a DG COMP 2015 márciusától átfogó cselekvési tervet hajt végre, amely a strukturális alapok irányításához rendelkezésre álló igazgatási kapacitás növelésére irányul az állami támogatások területén.

Lásd még a Bizottság együttes válaszát az 57. és 61. bekezdésre.

114 c)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos előzetes bejelentési kötelezettség a tagállamokat terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak.

Bár nem rendszeresen, a DG REGIO már 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk keretében egyeztetett a DG COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról.

A főigazgatóság megelőző intézkedésként a nagyprojektekre vonatkozó tájékoztatási előírásokban, valamint a nagyprojektekre vonatkozó mindkét határozathozatali eljárásban (CPR 102. cikk (1) és (2) bekezdés) megfelelő fékeket és ellensúlyokat vezetett be annak érdekében, hogy a 2014–2020-as időszak nagyprojektjeiről kizárólag az állami támogatási szabályoknak megfelelő határozatok szülessenek.

Lásd még a Bizottság válaszát az 69. bekezdésre.

114 d)

Az állami támogatási szabályozás korszerűsítésével összefüggésben, amely növelte a támogatás nyújtásával kapcsolatos tagállami felelősséget, a DG COMP megerősítette az állami támogatási intézkedések végrehajtásának mintavételen alapuló figyelemmel kísérését. A figyelemmel kíséréssel a DG COMP célja a támogatási intézkedések végrehajtása során előforduló hibák és szabálytalanságok feltárása, valamint annak megismerése, hogy a tagállamok a gyakorlatban miképpen valósítják meg a támogatási intézkedéseket. Ezáltal a DG COMP feltárhatja a helyes és hibás gyakorlatokat.

A DG COMP a figyelemmel kísérés tapasztalatait és tanulságait megosztja a tagállamokkal (a tagállami munkacsoportokon, az országos koordinátorok hálózatán stb. keresztül).

A DG COMP ezenkívül kidolgozta és a tagállamokkal megosztotta az általános csoportmentességi rendelethez (a Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendeletéhez) kapcsolódó ellenőrzőlistákat, amelyek egyszerűbbé teszik a tagállamok számára annak előzetes ellenőrzését, hogy valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesül-e. Az általános csoportmentességi rendelethez kapcsolódó ellenőrzőlistákat a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságok, valamint a kohéziós politikáért felelős ellenőrző hatóságok is megkapják.

Ezenkívül a DG COMP dedikált informatikai felületet is biztosít (eState aid WIKI), amelyen megválaszolja a tagállamok értelmezési kérdéseit, valamint e kérdések és válaszok alapján közzéteszi a gyakran ismétlődő kérdéseket tartalmazó dokumentumokat.

A közös rendelkezésekről szóló rendeletben rögzített, állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer értékelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három kritériumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as programozási időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem teljesítési kritérium.

A Bizottság ugyanakkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfelelést valamennyi tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.

117

A DG COMP úgy véli, hogy megfelelően alkalmazza a rendelkezésre álló korrekciós intézkedéseket abban az esetben, ha a monitoring során az állami támogatási szabályoknak való megfelelés hiányát észleli.

A Bizottság csak akkor alkalmazhat önkéntes vagy kötelező visszafizetéssel járó korrekciós intézkedést, ha a nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

Az egyéb típusú hibák esetében megfelelőbb a rendszer és/vagy a kontrollmechanizmusok kialakításának korrekciója. Egyes hibák esetében körülményes lenne a korrekciós intézkedések végrehajtása (pl. ha a támogatás a nyújtása időpontjában összeegyeztethetetlen volt, azonban a későbbiekben módosított szabályok alapján összeegyeztethetőnek minősül). A Bizottság minden esetben ajánlást fogalmaz meg a tagállamok számára, továbbá indokolt esetben bizonyos idő után a program ismételt figyelemmel kísérésével győződik meg az ajánlások megvalósításáról.

Az önkéntes visszafizetéssel járó eseteket a Bizottság az érintett tagállammal közösen követi nyomon. Nincs olyan külön nyilvántartás, amely valamennyi önkéntes visszafizetéssel járó esetet rögzít. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az összeegyeztethetetlen támogatás önkéntes tagállami visszafizetése hasznos eszköz, amellyel a piacon gyorsan és eredményesen megszüntethető a jogosulatlan előny, továbbá a tagállamok ösztönözhetők a jogellenes támogatás mellőzésére.

1. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és úgy véli, hogy azt jelenleg is alkalmazza.

Alkalmazza a rendelkezésre álló korrekciós intézkedéseket abban az esetben, ha a monitoring során az állami támogatási szabályoknak való megfelelés hiányát észleli.

Ezzel összefüggésben különbséget kell tenni a jogellenesség és az összeegyeztethetetlenség között. Egy támogatási intézkedés jogellenes akkor, ha a támogatást a Bizottságnak való előzetes bejelentés nélkül nyújtják, és az nem tartozik az általános csoportmentességi rendeletet hatálya alá. A Bizottság azonban csak akkor rendelheti el a támogatás visszafizettetését, ha az intézkedés nem összeegyeztethető a belső piaccal (vagyis ha összeegyeztethetősége sem valamely iránymutatás, sem közvetlenül a Szerződés alapján nem állapítható meg).

Ha a DG COMP a monitoring során jogellenes támogatást észlel, először azt vizsgálja, hogy az intézkedés összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal.

Visszafizettetéssel járó korrekciós intézkedés kizárólag akkor alkalmazható, ha az észlelt hiba összeegyeztethetetlen támogatást eredményez.

Az egyéb típusú hibák esetében megfelelőbb a rendszer és/vagy a kontrollmechanizmusok kialakításának korrekciója. Egyes hibák esetében körülményes lenne a korrekciós intézkedések végrehajtása (pl. ha a támogatás a nyújtása időpontjában összeegyeztethetetlen volt, azonban a későbbiekben módosított szabályok alapján összeegyeztethetőnek minősül).

118

A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette a 2007–2013-as pénzügyi időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításait. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy azonosítsa az e területen ismétlődően előforduló hibatípusokat, és konkrét, célzott intézkedéseket hajtson végre az állami támogatással kapcsolatos hibák megelőzése érdekében.

Lásd még a Bizottság együttes válaszát az 57. és 61. bekezdésre.

119

A DG REGIO és a DG EMPL részletesebb áttekintést nyújthat a szabálytalanságok típusairól a MAPAR informatikai eszköz alapján, amely az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA tekintetében lefedi a 2014–2020-as programot. A MAPAR eszköz egyik célja, hogy rögzítse és osztályozza az azonosított hibákat és szabálytalanságokat, és ezáltal a részletes ellenőrzési megállapításokat tartalmazó adatbázist hozzon létre. Ezenkívül az ellenőrző hatóságokkal folytatott folyamatos párbeszéd keretében a Bizottság szervezeti egységei továbbra is együttműködnek a tagállamokkal az állami támogatással kapcsolatos hibák közös tipológiájának kidolgozásában, amely a MAPAR-on alapul, és meg is jelenik abban.

Emellett a MAPAR-ban megjelenő hibatipológiára épülő célzott adatszolgáltatás lehetővé teszi a DG REGIO és a DG EMPL számára, hogy az állami támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzési megállapításaival összefüggésben éves rendszerességgel lényeges adatokat szolgáltasson a DG COMP részére.

Lásd még a Bizottság együttes válaszát az 57., 59. és 61. bekezdésre.

120

Az IMS dedikált eszköz, amellyel a tagállamok bejelenthetik a szabálytalanságokat, ezen belül a csalásokat is. A szabálytalanság típusát legördülő listából kiválasztható kód jelzi, az alkalmazott működési mód szöveges leírása pedig kiegészíti a kódolt mezőkben megadott információkat. Elemzés a szabálytalanság típusa alapján végezhető. Az IMS nem az állami támogatás kontrollját szolgálja, de a meglévő legördülő listák kiegészíthetők a kifejezetten az állami támogatásra vonatkozó tipológiával.

2. ajánlás a)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt a MAPAR ellenőrzési eszközben már alkalmazza.

A MAPAR átfogó adatbázisa tartalmaz valamennyi feltért szabálytalanságot, ideértve az állami támogatással kapcsolatos hibákat is. Kifejezetten az állami támogatással kapcsolatos szabálytalanságok bejelentésére vonatkozóan a MAPAR jelenleg a megállapítások hét típusát határozza meg.

Ezenkívül a MAPAR segítségével jobban strukturálhatók az ellenőrzési megállapításokkal kapcsolatos információk. Teljes rugalmasságot biztosít a megállapítások – ezen belül az állami támogatásra vonatkozók – kategóriáinak és alkategóriáinak hozzáadásában és módosításában az ellenőrzési igényeknek és megállapításoknak megfelelően.

A MAPAR ellenőrzési eszköz további célja, hogy segítségével a Bizottság érintett szervezeti egységei nyomon követhessenek minden feltárt szabálytalanságot, valamint az ezekhez kapcsolódó pénzügyi korrekciókat.

A Bizottság hivatkozik továbbá az 57. bekezdésre adott válaszára.

2. ajánlás b)

A Bizottság elfogadja a Számvevőszék ajánlását, és a hibatipológia módosításával lehetővé teszi az elemzés elvégését.

2. ajánlás c)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.

A MAPAR-t illetően a DG EMPL és a DG REGIO célzott adatszolgáltatás keretében évente egy alkalommal átadja az állami támogatásra vonatkozó érintett adatokat a DG COMP részére (az állami támogatásra vonatkozó megállapítások tipológiáját a bizottsági ellenőrzések támasztják alá).

A Bizottság szervezeti egységei közötti információcserét illetően a DG REGIO, a DG EMPL és a DG COMP bővíti az információcserét szolgáló kommunikációs csatornáit. A DG EMPL és a DG REGIO megosztják egymással az eredményeket, és az állami támogatással kapcsolatos ellenőrzési kérdésekben szükség esetén konzultálnak a DG COMP főigazgatósággal.

Az IMS (Irregularity Management System – szabálytalanságkezelő rendszer) tekintetében a DG COMP a szükséges ismeret elve alapján fér hozzá az információkhoz.

Együttes válasz a 121. és 122. bekezdésre

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos előzetes bejelentési kötelezettség a tagállamokat terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak.

Bár nem rendszeresen, a DG REGIO 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk keretében egyeztetett a DG COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról.

A Bizottság megelőző intézkedéseket vezetett be, és megerősítette a szervezeti egységei közötti együttműködést annak érdekében, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamok csak olyan nagyprojekteket nyújtsanak be, és a Bizottság csak azokról hozzon határozatot, amelyek megfelelnek az állami támogatással kapcsolatos új jogszabályoknak.

Ezen túlmenően az a törekvés, hogy a Bizottság valamennyi nagyprojekt tekintetében az állami támogatás hivatalos bejelentése útján szerezzen jogi bizonyosságot, ellentétes lenne mind az állami támogatási szabályozás korszerűsítési folyamatával, mind pedig az egyszerűsítésre és a valamennyi érdekelt fél adminisztrációs terheinek csökkentésére irányuló átfogó célkitűzéssel, továbbá többletkockázatot jelentene az ERFA-ból, illetve a Kohéziós Alapból finanszírozott nagyprojektek időben történő végrehajtására nézve.

Lásd még a Bizottság együttes válaszát a 69., 107. és 114. c) bekezdésre.

3. ajánlás

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt már jelenleg is alkalmazza, mivel a tagállamoknak csak az állami támogatással kapcsolatos problémák teljes körű megoldását követően nyújthatnak be nagyprojektre vonatkozó javaslatot a Bizottsághoz, ideértve az állami támogatás szükség szerinti bejelentését is.

A Bizottság ezenkívül megerősítette a szervezeti egységei közötti együttműködést annak érdekében, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamok csak olyan nagyprojekteket nyújtsanak be, és a Bizottság csak azokról hozzon határozatot, amelyeket a tagállamok behatóan megvizsgáltak az állami támogatással kapcsolatos, nemrégen aktualizált jogszabályoknak való megfelelés szempontjából.

123

A 2007–2013-as szabályozási keret előírja az ellenőrző hatóságok számára, hogy éves ellenőrzési jelentésükben számoljanak be az ellenőrzések főbb eredményeiről, a műveletellenőrzés keretében feltárt hibák jellegére vonatkozó részletes információk megadására viszont nem kötelezi őket. A hatóságok ugyanakkor ilyen információkat önkéntes jelleggel is megadhatnak. Ebből adódóan az ellenőrző hatóságok által közölt információk a valósnál gyengébb képességet jelezhetnek az állami támogatás észlelésére.

A Bizottság szervezeti egységei továbbá folyamatosan és szorosan együttműködnek az ellenőrző hatóságokkal annak érdekében, hogy az utóbbiak ellenőrzési kapacitását az állami támogatással kapcsolatos problémák terén képzés, iránymutatás és tapasztalatcsere segítségével növeljék, ideértve a konkrét ellenőrzőlisták átadását is, amelyet a Bizottság 2011-ben, majd 2015-ben is teljesített.

Végül a Bizottság saját ellenőrzései a Számvevőszék értékelésével összhangban jelentős javulást állapítottak meg az ellenőrző hatóságok által alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzőlisták minőségét illetően (lásd a 79. bekezdést).

124

A Bizottság szervezeti egységei átadták az általános csoportmentességi rendelethez kapcsolódó ellenőrzőlistákat a tagállamok ellenőrző és koordináló szerveinek, így azok előzetesen meggyőződhetnek valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesüléséről, továbbá javíthatják a terület ellenőrzését. A szervezeti egységek különböző módokon (munkacsoportokon, az országos koordinátorok hálózatán, kétoldalú ellenőrzés-koordináló megbeszéléseken stb. keresztül) ezenkívül az észlelt problémák tipológiáját, a helyes és hibás gyakorlatokat, valamint a figyelemmel kísérés tanulságait is átadják a tagállamoknak. Az állami támogatási szabályok értelmezését segíti továbbá az értelmezési kérdések rendszere (eState aid Wiki), az analitikai mátrixok stb.

A Bizottság úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkalmazható. A Bizottság ezt a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében kívánja tisztázni.

Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG COMP főigazgatóságot.

4. ajánlás a)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.

A Bizottság különféle ellenőrzési eljárások keretében vizsgálja az ellenőrző hatóságok állami támogatással kapcsolatos munkájának minőségét: az ellenőrző hatóságok által végzett munka kockázatalapú ellenőrzésével, amelynek keretében vizsgálja a rendszer- és műveletellenőrzések során az ellenőrző hatóságok által alkalmazott módszertant (ezen belül az ellenőrzőlistákat); a tagállami ellenőrző hatóságok által már elvégzett ellenőrzések megismétlésével, amelynek célja a közölt eredmények érvényességének ellenőrzése; valamint az ellenőrző hatóságok által a Bizottsághoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések évenkénti felülvizsgálatával, amellyel azt kívánja megerősíteni, hogy az ellenőrző hatóság véleménye a rendszer- és műveletellenőrzések eredményei alapján kellően megalapozott-e.

Egyes esetekben a Bizottság már javasolta az érintett ellenőrző hatóságoknak, hogy javítsák ellenőrzőlistáikat az állami támogatások ellenőrzésének jobb lefedettsége érdekében. Európai Bizottság a továbbiakban is gondoskodik arról, hogy az ellenőrző hatóságok megfelelő ellenőrzőlistákat alkalmazzanak.

4. ajánlás b)

A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel az ellentétes a tagállamoknak 2012-ben adott iránymutatásban foglalt azon célkitűzéseivel, hogy a korábbi határozat hatálya alá tartozó projekteket ne vizsgálja újra rendszerszerűen, a tagállamokra bízva annak eldöntését, hogy a projekteket bejelentik-e vagy sem; továbbá hogy az ilyen projektek kezelése tekintetében biztosítsa a stabilitást a tagállamok és a kedvezményezettek számára.

4. ajánlás c)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.

Az állami támogatási cselekvési terv végrehajtásával összefüggésben a Bizottság jelenleg is esettanulmányként szolgáló állami támogatási határozatok alapján végzi a munkáját: például a tematikus szemináriumok (eddig a K+F+I és az energiaágazatra vonatkozóan valósultak meg) több mint fele konkrét eseteken (tényleges állami támogatási határozatokon) alapul.

A Bizottság szervezeti egységei ezenkívül mátrixok, ellenőrzőlisták, valamint a támogató hatóságoktól beérkező értelmezési kérdésekre adott gyors válaszok formájában is nyújtanak iránymutatást. A kérdések és válaszok alapján a gyakran ismétlődő kérdéseket tartalmazó dokumentumok készülnek, amelyeket a Bizottság közzétesz.

Ha a fejlesztések indokolják, a Bizottság a továbbiakban is aktualizálja az érintett hatóságoknak – ezen belül a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok programhatóságainak – szóló iránymutatásokat.

Végül a támogatás fogalmáról nemrégen elfogadott bizottsági közlemény iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy az állami kiadások mikor tartoznak az állami támogatások uniós kontrollja körébe, és mikor esnek azon kívül.

4. ajánlás d)

A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel a de minimis rendelet a tagállamokra bízza annak eldöntését, hogy központi nyilvántartást hoznak létre a csekély összegű támogatások figyelemmel kísérésére, vagy más eszközöket (pl. kedvezményezetti önbevallást) alkalmaznak.

Bár célszerű a csekély összegű támogatásokról központi nyilvántartást létrehozni, a de minimis rendelet 6. cikke nem kötelezi a tagállamokat ilyen nyilvántartás vezetésére, és megengedi a kumulációs szabály egyéb eszközökkel (pl. a kedvezményezettek önbevallása alapján) történő végrehajtását. A tagállamok választási lehetőségének biztosítása összhangban áll azzal az elvvel, hogy a tagállamok maguk dönthessenek a számukra legmegfelelőbb igazgatási struktúráról. A Bizottság ezenkívül tudomásul vette, hogy a de minimis rendelet átdolgozására irányuló első konzultáció keretében több tagállam negatívan reagált a csekély összegű támogatások kötelező nyilvántartásával kapcsolatos elképzelésre. (http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

4. ajánlás e)

A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mert úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkalmazható. A Bizottság ezt a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében kívánja tisztázni.

Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG COMP főigazgatóságot.

129

A közös rendelkezésekről szóló rendeletben rögzített, állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer értékelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három kritériumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as programozási időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem teljesítési kritérium.

A Bizottság ugyanakkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos összes problémát valamennyi tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.

5. ajánlás a)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Az európai strukturális és beruházási alapokat kezelő négy főigazgatóság főigazgatói már rendszeresen üléseznek az előzetes feltételrendszer felfüggesztésével foglalkozó bizottságban. A Bizottság a továbbiakban is szigorúan és következetesen alkalmazza a jelenlegi megközelítést, amely jellegében egyszerre megelőző (az előzetes feltételrendszer nemteljesítése esetén nemzeti cselekvési tervek végrehajtásával) és korrekciós (szükség esetén a kifizetések felfüggesztésével).

5. ajánlás b)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Vállalja, hogy az adatbázisaiban rendelkezésre álló, különösen az elérhető ellenőrzési megállapításokon alapuló információk alapján nyomon követi a tagállamok képességét az állami támogatási szabályok betartására.

A Bizottság fel fogja használni a nyomon követési művelet eredményeit arra, hogy célzottabb figyelemmel kísérési és képzési tevékenységet végezhessen a tagállamok érintett programhatóságai számára.

QJ-AB-16-024-HU-E    ISSN 1977-5733

Az elmúlt néhány évben a Számvevőszék jelentős számú olyan esetet talált, amikor a kohéziós politika terén nem tartották be az állami támogatási szabályokat. A Számvevőszék és a Bizottság sokkal nagyobb arányban tárt fel állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértéseket, mint a tagállamok, ami arra utal, hogy ezekkel kapcsolatban intenzívebb figyelemfelhívásra és folyamatos bizottsági támogatásra van szükség. A 2007–2013-as programozási időszakban a Bizottság adatbázisai nem tették lehetővé az állami támogatásokkal összefüggő hibák megfelelő elemzését, a bizottsági monitoring alapján pedig nem került sor jelentős összegű állami támogatás visszafizettetésére.
A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére és a tagállamok igazgatási kapacitásának támogatására. A 2014–2020-as időszakban a tagállamok immár nagyobb felelősséget viselnek az állami támogatási intézkedések végrehajtása terén, ami az ilyen támogatásokkal kapcsolatos hibák növekedésének kockázatával jár.