EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx

Interneto svetainė: eca.europa.eu

Tviteris: @EUAuditorsECA

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete. Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5891-5 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/00746 | QJ-AB-16-024-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-5850-2 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/092847 | QJ-AB-16-024-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5873-1 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/91236 | QJ-AB-16-024-LT-E

© Europos Sąjunga, 2016

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapas | Data
APM patvirtinimas / audito pradžia | 12.11.2014
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) | 16.6.2016
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros | 7.9.2016
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis | 27.9.2016

LT | 2016 | Nr. 24

Specialioji ataskaita

Būtina dėti daugiau
pastangų, siekiant gerinti
informuotumą ir užtikrinti
valstybės pagalbos
taisyklių laikymąsi
sanglaudos politikos srityje

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Audito grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Grethen vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už investicijų sanglaudai, augimo ir įtraukties išlaidų sritis. Auditui vadovavo narys pranešėjas Oskar Herics, jam padėjo kabineto vadovė Margit Spindelegger, pagrindinis vadybininkas Niels Brokopp, užduoties vadovai Gert Rammeloo ir Angelika Zych, atašė Ildiko Preiss, auditorės Dana Moraru, Maria Ploumaki ir Laura Zanarini.

Iš kairės į dešinę: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

Turinys

Santrumpos

Žodynėlis

Santrauka

Įvadas

Kas yra valstybės pagalba ir kokia jos finansinė reikšmė Europos Sąjungai?

Valstybės pagalbos suteikimo procedūros

Valstybės narės apie valstybės pagalbą privalo pranešti Komisijai

Reikalavimo pranešti išimtys

Pagrindiniai subjektai, dalyvaujantys valdant sanglaudos politikos srities veiksmų programas

Europos Audito Rūmų ir valstybių narių aukščiausiųjų audito institucijų atliekamas auditas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Komisija neatlieka išsamios valstybės pagalbos klaidų analizės, valstybės narės valstybės pagalbai skiria nepakankamai dėmesio

Padaryta daug klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, ir gerokai mažiau klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos socialinio fondo

Komisijos vykdyto stebėjimo kokybei neigiamos įtakos turėjo išsamios analizės trūkumas ir nepakankamas vidaus koordinavimas

Valstybių narių audito institucijos skiria nepakankamai dėmesio valstybės pagalbos taisyklių laikymuisi

Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti taikomi valstybės pagalbos teisės aktai ir būtų didinami valstybių narių administraciniai gebėjimai

Išplėtojus Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, mažėja Komisijos atsakomybė ir didėja valstybių narių atsakomybė

Dėl to, kad buvo nustatytos naujos ex ante sąlygos ir didelės apimties projektų patvirtinimo procedūra, gali pagerėti valstybės pagalbos taisyklių laikymasis sanglaudos politikos srityje

Komisijos parengtu valstybės pagalbos bendruoju veiksmų planu siekiama padidinti valstybių narių administracinius gebėjimus ir tam būtinas nuolatinis dėmesys

Išvados ir rekomendacijos

I priedas. | Valstybių narių išlaidos valstybei pagalbai, 2010–2014 m., milijonais eurų
II priedas. | Konkurencijos generalinio direktorato 2006–2014 m. vykdyto stebėjimo rezultatai
III priedas. | Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato patvirtinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpio didelės apimties projektai
IV priedas. | Valstybės pagalbos teisinė sistema

Komisijos atsakymai

Santrumpos

BBIR: Bendrasis bendrosios išimties reglamentas

BVP: Bendrasis vidaus produktas

COCOF: Fondų koordinavimo komitetas

EKT-ET: Europos konkurencijos tinklas – Elektroninis duomenų perdavimas

ERPF: Europos regioninės plėtros fondas

ESF: Europos socialinis fondas

ESIF: Europos struktūriniai ir investicijų fondai

GD: Generalinis direktoratas

IRT: Informacinės ir ryšių technologijos

IT: Informacinės technologijos

JASPERS: Bendra parama Europos regionų projektams

Konkurencijos GD: Konkurencijos generalinis direktoratas

MAPAR: Audito procesų, veiksmų ir išteklių valdymas

MKA: Metinė kontrolės ataskaita

MTTP: Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra

MTTPI: Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos

MVĮ: Mažosios ir vidutinės įmonės

PVS: Pažeidimų valdymo sistema

Regioninės ir miestų politikos GD: Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas

SESV: Sutartis dėl ES veikimo

SF: Sanglaudos fondas

Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD: Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas

Žodynėlis

Audito institucija Komisijai suteikia patikinimą, ar efektyviai veikia veiksmų programos valdymo sistemos ir vidaus kontrolės priemonės (taigi, ar patvirtintos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos). Audito institucijų funkcijas dažniausiai atlieka valstybės kanceliarijų, finansų ministerijų (arba vidaus kontrolės tarnybų prie ministerijų), kitų ministerijų arba aukščiausiųjų audito institucijų padaliniai. Funkciniu požiūriu jie turi būti nepriklausomi nuo lėšas valdančių institucijų. Audito institucija per sistemų ir veiklos auditus nustatytus faktus perduoda atitinkamos veiksmų programos vadovaujančiajai ir tvirtinančiajai institucijoms. Sistemų audito ataskaitos ir metinė kontrolės ataskaita taip pat pateikiamos Komisijai. Jeigu audito institucija mano, kad vadovaujančioji institucija nesiėmė reikiamų taisomųjų veiksmų, ji į tai privalo atkreipti Komisijos dėmesį.

Aukščiausiosios audito institucijos yra nacionalinės įstaigos, atsakingos už valstybės pajamų ir išlaidų auditą.

Didelės apimties projektai – tai projektai, kurie finansiniu požiūriu yra tokie svarbūs, jog tam, kad valstybė narė galėtų gauti bendrą ES finansavimą iš Europos regioninės plėtros fondo arba Sanglaudos fondo, turi būti priimtas specialus Komisijos sprendimas. Bendros tokių projektų sąnaudos viršija 50 milijonų eurų, daugiausia tai yra stambūs infrastruktūros projektai, įgyvendinami transporto, aplinkos ir kituose, pavyzdžiui, kultūros, švietimo, energetikos ar IRT, sektoriuose.

Europos regioninės plėtros fondo paskirtis – padedant ištaisyti pagrindinius regionų pusiausvyros sutrikimus ir šiuo tikslu teikiant daugiausia įmonėms skirtą finansinę paramą infrastruktūros kūrimui ir produktyvioms investicijoms, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas, stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje.

Europos socialinio fondo paskirtis – gerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (visų pirma taikant mokymo priemones), didinant užimtumą ir kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų, stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje.

Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ESIF ar ESI fondus) sudaro penki atskiri fondai, kurių tikslas – sumažinti regionų disbalansą visoje Europos Sąjungoje, remiantis politikos programomis, nustatytomis septynerių metų daugiametės finansinės programos biudžeto laikotarpiui. Šie fondai yra: Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Sanglaudos fondas (SF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).

Europos struktūrinių ir investicijų fondų ekspertų grupę (ESIFEG) Komisija įsteigė tam, kad ši grupė patartų Komisijai klausimais, susijusiais su programų, patvirtintų ir įgyvendinamų pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų reglamentus, įgyvendinimu. Tai viena iš grupių, pakeitusių Fondų koordinavimo komitetą (antroji – ESIFKK, Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komitetas).

Finansinėmis pataisomis siekiama užtikrinti, kad iš ES biudžeto nebūtų kompensuojamos klaidingos arba netvarkingos išlaidos. Jeigu išlaidoms taikomas pasidalijamasis valdymas, neteisingai sumokėtų lėšų susigrąžinimas pirmiausia yra valstybių narių pareiga. Finansinės pataisos gali būti daromos iš valstybių narių išlaidų deklaracijų išbraukiant netvarkingas išlaidas arba iš pagalbos gavėjų susigrąžinant lėšas. Finansines pataisas taip pat gali paskirti Komisija.

Fondų koordinavimo komitetas (COCOF) – tai pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 103 straipsnį sudarytas valstybių narių atstovų komitetas, teikiantis Komisijai rekomendacijas. dėl ERPF, ESF ir SF programų įgyvendinimo. Šios gairės yra rekomendacinio pobūdžio, jose pateikiama praktinių pavyzdžių ir informacijos, tačiau jos nėra teisiškai privalomos arba ribojančios.

Įmonė – tai ūkinę veiklą vykdantis subjektas, neatsižvelgiant į jo juridinį statusą ar finansavimo būdą.

Metinės kontrolės ataskaitos (MKA) yra audito institucijų kasmet teikiamos ataskaitos, kuriose išdėstomi per visus auditus, kuriuos šios institucijos atliko tikrindamos tam tikrą veiksmų programą arba kelias veiksmų programas, nustatyti faktai. MKA yra pagrindinis dokumentas, kuriuo audito institucijos suteikia patikinimą dėl atitinkamos (-ų) veiksmų programos (-ų) valdymo ir kontrolės sistemų, taip pat dėl bendrai finansuojamų projektų teisėtumo ir tvarkingumo.

Partnerystės susitarimai – Europos Komisijos ir kiekvienos valstybės narės sudaryti susitarimai, susiję su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Juose nustatyti nacionalinių institucijų planai, kaip panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansavimą, ir pateikti kiekvienos šalies strateginiai tikslai ir investavimo prioritetai, juos susiejant su strategijos „Europa 2020“ bendrais tikslais siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Juose taip pat išsamiai aptariamos ex ante sąlygos ir veiklos valdymo sistemos. Juos rengia valstybė narė, konsultuodamasi su Komisija, kuri juos turi patvirtinti.

Programavimo laikotarpis: daugiametis laikotarpis, kuriuo planuojamos ir skiriamos sanglaudos politikos išlaidos.

Sanglaudos fondo paskirtis – finansuoti valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui sudaro mažiau negu 90 % ES vidurkio, aplinkos ir transporto projektus ir taip didinti ekonominę ir socialinę Europos Sąjungos sanglaudą.

Sanglaudos politika yra viena didžiausių politikos sričių, kuriose išleidžiamas ES biudžetas. Jos tikslas – sumažinti įvairių regionų išsivystymo lygio atotrūkį, restruktūrizuoti nuosmukį patiriančias pramonės sritis, diversifikuoti kaimo vietoves ir skatinti tarpvalstybinį, daugiašalį ir regioninį bendradarbiavimą. Sanglaudos politika finansuojama iš Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo.

Suderinamumo vertinimas – tai neigiamo pagalbos priemonės poveikio prekybai ir konkurencijai vidaus rinkoje palyginimas su teigiamu tos pagalbos priemonės poveikiu, padedančiu siekti aiškiai apibrėžtų bendros svarbos tikslų. Lyginant šį skirtingą poveikį, atsižvelgiama į pagalbos įtaką ES socialinei gerovei. Suderinamumo vertinimas priklauso išimtinei Komisijos kompetencijai.

Tvirtinančiosios institucijos atlieka vadovaujančiųjų institucijų deklaruotų išlaidų pirmojo lygmens patikras ir patvirtina, kad šios išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos. Dažniausiai jų funkcijas atlieka finansų ministerija arba vidaus kontrolės tarnybos prie ministerijos.

Vadovaujančioji institucija – tai valstybės, regiono arba vietos valdžios institucija arba kita viešoji ar privati įstaiga, kurią valstybė narė paskyrė veiksmų programai valdyti. Į jos funkcijas įeina finansuotinų projektų atranka, projektų įgyvendinimo stebėjimas ir ataskaitų apie finansinius aspektus ir pasiektus rezultatus teikimas Komisijai.

Veiksmų programoje nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, kaip nustatytu, paprastai – septynerių metų, laikotarpiu lėšos bus naudojamos projektams finansuoti. Šiais projektais turi būti padedama siekti vieno arba kelių iš tam tikro skaičiaus tikslų, nustatytų veiksmų programos prioritetinės krypties lygmeniu. Programos turi būti parengtos kiekvienam iš sanglaudos politikos srities fondų, t. y. Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui. Veiksmų programas parengia valstybės narės, o Komisija turi jas patvirtinti, ir tik tada lėšas galima išmokėti iš ES biudžeto. Veiksmų programos jų vykdymo laikotarpiu gali būti keičiamos tik tokiu atveju, jei abi šalys dėl to susitaria.

Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos yra ekonominė veikla, kurią valdžios institucijos nustato kaip labai svarbią piliečiams ir kuri be valstybės įsikišimo nebūtų vykdoma (arba būtų vykdoma kitokiomis sąlygomis). Tokios veiklos pavyzdžiai yra transporto tinklai, pašto paslaugos ir socialinės paslaugos.

Santrauka

I

Valstybės pagalba – tai bet kokia valstybės narės suteikta pagalba, kuria, suteikiant pranašumą tam tikroms įmonėms, iškraipoma arba galėtų būti iškraipoma konkurencija, jei tai turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. Siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, iš esmės valstybės pagalba yra draudžiama. Tačiau tam tikro dydžio pagalba, teikiama tam tikruose sektoriuose, geografinėse vietovėse arba ypatingomis aplinkybėmis, gali būti suderinama su vidaus rinka. 2010–2014 m. laikotarpiu vidutinė per metus valstybių narių suteiktos pagalbos suma buvo 76,6 milijardo eurų; į šią sumą neįtraukta pagalba finansų sektoriui, geležinkelių sektoriui ir viešosioms, pavyzdžiui, pašto, paslaugoms. Ši suma sudaro daugiau kaip 0,5 % ES valstybių narių BVP.

II

Sanglaudos politika yra viena pagrindinių sričių, kurioms skiriama ES biudžeto lėšų. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu bendras Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo (SF) ir Europos socialinio fondo (ESF) biudžetas buvo 352 milijardai eurų, t. y. didesnis nei 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu (347 milijardai eurų). Remiantis Komisijos skaičiavimais, ERPF/SF ir ESF išlaidos sudarė daugiau nei ketvirtadalį valstybės pagalbos, kuri 2007–2013 m. laikotarpiu buvo suteikta Europos Sąjungoje.

III

Atlikdami šį auditą, įvertinome 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvusį valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo sanglaudos politikos srityje lygį ir tai, kiek Komisijai buvo žinomos reikalavimų nesilaikymo priežastys. Tai pat išnagrinėjome, ar veiksmais, kurių Komisija įsipareigojo imtis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, bus sustiprinti jos ir valstybių narių gebėjimai užkirsti kelią valstybės pagalbos taisyklių pažeidimams, juos nustatyti ir ištaisyti.

IV

2010–2014 m. laikotarpiu Komisija ir Audito Rūmai valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų aptiko per daugelį savo atliktų auditų; valstybės pagalbos klaidos ERPF ir SF turėjo didelę įtaką mūsų apskaičiuotam klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje. Nustatėme, kad sanglaudos srityje Komisijai pačiai vykdant auditą ir stebėjimą nustatytas klaidų lygis buvo panašus į mūsų nustatytąjį. Kita vertus, valstybių narių audito institucijų nustatytas valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų lygis buvo gerokai mažesnis už Komisijos arba mūsų nustatytą lygį. Tai rodo, kad kol kas audito institucijos, atlikdamos auditą, valstybės pagalbai skyrė nepakankamai dėmesio.

V

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija neregistravo jos nustatytų ar valstybių narių nurodytų valstybės pagalbos klaidų taip, kad galėtų atlikti jų išsamią analizę. Ši analizė galėjo padėti Komisijai parengti išsamesnes ir geriau pritaikytas prevencines priemones, skirtas valstybėms narėms ir programoms.

VI

Valstybės narės didelės finansinės apimties projektų („didelės apimties projektų“) paraiškose nurodo, ar, jų manymu, ši investicija apima valstybės pagalbą ir ar šią informaciją gali patikrinti Komisija. Pirmiausia paminėtina, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje Komisija nevykdė sistemingų didelės apimties projektų atitikties valstybės pagalbos reikalavimams patikrų. Iškyla rizika, kad kai kurie ES bendrai finansuojami didelės apimties projektai bus nesuderinami su vidaus rinka, taip pat ir dėl to, kad iki 2012 m. ir iki išaiškinimo, pateikto sprendime dėl Leipcigo–Halės oro uosto, valstybės narės Komisijai retai pranešdavo apie investicijas į infrastruktūrą. Siekdama sumažinti šią riziką ateityje, Komisija sustiprino savo vidus prevencines priemones ir nustatė alternatyvią tvirtinimo procedūrą, apimančią nepriklausomą kokybės vertinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Ši alternatyvi procedūra ne visuomet skirta valstybėms narėms suteikti teisinį tikrumą dėl valstybės pagalbos atitikties tuo metu, kai priimamas sprendimas dėl didelės apimties projektų. Šis tikrumas galimas tik pasiremiant valstybės narės pranešimu, po kurio Komisija priima sprendimą dėl valstybės pagalbos.

VII

Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikytini valstybės pagalbos teisės aktai, dėl to sumažėjo administracinė našta ir padidėjo skaidrumas, tačiau taip pat padidėjo valstybių narių atsakomybė už pagalbos priemonių rengimą ir įgyvendinimą. Didėjant valstybių narių atsakomybei, kyla rizika, kad daugės valstybės pagalbos klaidų: remiantis Komisijos vykdyto stebėjimo duomenimis, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos pagalbos schemas, padarė daug klaidų. Siekdama sumažinti šią riziką, Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų padidinti valstybių narių administraciniai gebėjimai valstybės pagalbos srityje; be kitų dalykų, siekiant paskatinti veiksmingą ir efektyvų Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimą, valstybės pagalbos sistemoms buvo nustatytos išankstinės sąlygos (toliau – ex ante sąlygos). Tačiau valstybės narės, kurios buvo laikomos neatitinkančiomis šių sąlygų, nebūtinai yra tos, kuriose Komisija praeityje nustatė daugiausiai problemų. Be to, šiems veiksmams būtinas nuolatinis dėmesys.

VIII

Audito Rūmai rekomenduoja:

a)Tais atvejais, kai pagalbos priemonės neatitinka valstybės pagalbos taisyklių, Komisija turėtų taikyti taisomuosius veiksmus.

b)i)Komisija turėtų naudoti MAPAR, kad galėtų registruoti pažeidimus taip, kad būtų galima lengvai analizuoti, pavyzdžiui, jų tipą, dažnumą, rimtumą, geografinę kilmę ir priežastis. Šioje duomenų bazėje taip pat turėtų būti saugoma informacija apie tolesnius veiksmus atsižvelgiant į šiuos pažeidimus (pavyzdžiui, informacija apie taikytas finansines pataisas).

ii)Dėl PVS, Komisija turėtų taip pritaikyti duomenų bazės struktūrą, kad informacija apie su valstybės pagalba susijusius pažeidimus galėtų būti gaunama ir analizuojama pagal valstybes nares ir tipą.

iii)Konkurencijos GD nuolat turėtų galėti naudotis visa svarbia informacija apie su valstybės pagalba susijusius trūkumus, pateikiama MAPAR ir PVS.

iv)Komisija, naudodamasi jos duomenų bazėse esančia informacija, turėtų kas dvejus metus stebėti valstybių narių gebėjimą laikytis valstybės pagalbos taisyklių ir šiuo tikslu analizuoti pačios Komisijos ar valstybių narių institucijų nustatytų valstybės pagalbos klaidų, pavyzdžiui, pobūdį, dažnumą, sunkumą, geografinę kilmę ir priežastis. Šiuos procesus Komisija turėtų vykdyti stebėjimo tikslais ir teikdama tiesioginę paramą, pavyzdžiui, rengdama mokymus valstybėms narėms ten, kur jų labiausiai reikia.

c)Komisija turėtų patvirtinti didelės apimties projektus tik po vidaus valstybės pagalbos patvirtinimo ir nuolat prašyti valstybių narių pranešti apie pagalbą, kai to reikia, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą valstybėms narėms, nepriklausomą nuo valstybių narių paraiškų procedūros.

d)i)Komisija turėtų užtikrinti pakankamą audito institucijų atliekamų valstybės pagalbos taisyklių laikymosi patikrų aprėptį ir kokybę;

ii)siekiant užbaigti 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, Komisija turėtų prašyti audito institucijų patikrinti valstybės pagalbos atitiktį didelės apimties projektuose, kurie buvo patvirtinti iki 2012 m. pabaigos.

iii)Komisija turėtų parengti papildomas rekomendacijas, pirmiausia – praktinius konkrečių atvejų tyrimus, kuriuose būtų pateikta gerosios patirties pavyzdžių ir nurodyta, kokių valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų pasitaiko dažniausiai ir kokios jų priežastys.

iv)Komisija turėtų paraginti valstybes nares įsteigti centrinį registrą, kuriuo remiantis būtų stebimas mažų dotacijų, kurių bendra suma negali viršyti tam tikro dydžio (de minimis pagalbos), kaupimasis;

v)Komisija turėtų sukurti centrinę visai ES skirtą duomenų bazę, kurioje atitinkamos valstybių narių institucijos galėtų patikrinti įmonių, kurioms buvo išduoti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, tapatybę ir išieškojimo procedūrų statusą, taip šioms institucijoms suteikdama galimybę laikytis taikomų teisės aktų (Deggendorf principo). Prieiga turėtų būti suteikta tik pagal „būtina žinoti“ principą.

e)Iki 2016 m. pabaigos neįvykdžius su valstybės pagalba susijusios ex ante sąlygos, Komisija turėtų pasinaudoti savo teisėmis ir sustabdyti mokėjimus atitinkamoms valstybėms narėms, kol šios neištaisys visų reikšmingų trūkumų.

Įvadas

01

Konkurencijos politikos tikslas – užtikrinti, kad įmonės tarpusavyje konkuruotų vienodomis sąlygomis, t. y. savo produktais ir kainomis, neįgydamos neteisėto pranašumo. Kadangi, pagal ES bendrosios rinkos principą, Sąjungoje garantuojama laisvoji prekyba prekėmis ir paslaugomis, konkurencijos politika reglamentuojama Europos lygmeniu¹. Vienas iš pagrindinių ES konkurencijos politikos aspektų yra valstybės pagalbos taisyklės.

02

Valstybė, kuriai suteikiama valstybės pagalba, nustoja konkuravusi vienodomis sąlygomis. Dėl to Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatyta, valstybės pagalba iš esmės yra laikoma nesuderinama su vidaus rinka². Tačiau tam tikrose srityse ir tam tikromis aplinkybėmis rinka veikia ne taip, kaip turėtų; esama trūkumų, dėl kurių nėra patenkinami kai kurie poreikiai. Siekiant padėti siekti viešosios politikos tikslų, Sutartyje pateiktas valstybės pagalbos kategorijų, kurios yra arba gali būti suderinamos su bendrąja rinka, sąrašas³. Komisija parengė keletą taisyklių, kuriomis siekiama reguliuoti šių kategorijų pagalbos teikimą.

Kas yra valstybės pagalba ir kokia jos finansinė reikšmė Europos Sąjungai?

03

Pagal Sutartį valstybės pagalba – tai bet kokia valstybės narės suteikta pagalba, kuria, suteikiant pranašumą tam tikroms įmonėms, iškraipoma arba galėtų būti iškraipoma konkurencija, jei tai turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. Kad pagalba būtų laikoma valstybės pagalba, būtina atitikti visus apibrėžtyje nustatytus kriterijus. Šie kriterijai nurodyti 1 lentelėje.

1 lentelė

Pagalbos pripažinimo valstybės pagalba kriterijai

| Kriterijus ir paaiškinimas | Pavyzdžiai
1 | Pagalbą suteikia valstybė arba pagalba suteikiama naudojant valstybės išteklius. Valstybės ištekliai – tai bet kokie ištekliai, kuriuos parūpina valstybės narės institucija arba valstybei priklausantis arba jos kontroliuojamas subjektas¹. | Subsidijos, atleidimas nuo mokesčių arba garantijos.
2 | Pagalba suteikiama įmonėms. Įmonė yra bet koks ekonominę veiklą vykdantis subjektas, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdų². Ekonominė veikla – tai prekių tiekimas arba paslaugų teikimas rinkoje³. | Automobilių gamybos įmonė, maistą tiekianti labdaros organizacija arba pašto paslaugas teikianti valstybinė įmonė.
3 | Teikiant pagalbą suteikiamas pranašumas. Pranašumas – tai ekonominė nauda, kurios įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis įmonė negautų⁴. | Įmonei suteikiama paskola, nustatant mažesnes nei rinkoje taikomas palūkanas.
4 | Suteiktas pranašumas yra atrankinis. Bet kokia pagalbos skyrimo priemonė, kuria vienodomis sąlygomis gali pasinaudoti ne visos valstybėje narėje veiklą vykdančios įmonės, yra atrankinė. | Tik didelėms arba konkretaus sektoriaus, pavyzdžiui, transporto ar energetikos, įmonėms taikomos priemonės.
5 | Pagalba iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti. Laikoma, kad konkurencija iškraipoma tada, kai pagalbos gavėjas veiklą vykdo sektoriuje, kuriame vyksta arba gali vykti konkurencija⁵. | Pagalba suteikiama tekstilės sektoriaus įmonei, nors tekstilės pramonėje vyksta konkurencija.
6 | Pagalba daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei pagalba iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, laikoma, kad ji gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, jei poveikis kitoms valstybėms narėms yra didesnis už ribinį⁶. | Pagalba suteikiama vietos baldų gamintojui, nors baldų gamintojų (vietos arba ne vietos) yra įvairiose valstybėse narėse.

1 Bylos 248/84 17 punktas, bylos C-482/99 38 punktas.

2 Sujungtų bylų C-180/98–C-184/98 74 punktas.

3 Bylos C-35/96 36 punktas.

4 Bylos C-39/94 60 punktas.

5 Sujungtų bylų T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ir T-23/98 141–147 punktai.

6 Sujungtų bylų T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ir T-23/98 81 punktas.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos pranešimu dėl valstybės pagalbos sąvokos.

04

2010–2014 m. laikotarpiu valstybės narės per metus valstybės pagalbai vidutiniškai išleisdavo 76,6 milijardo eurų⁴. Tai sudaro daugiau kaip 0,5 % ES valstybių narių BVP (žr. 1 diagramą). Šie skaičiai yra sumažinti, nes, kadangi nėra išsamių susijusių 2010–2014 m. laikotarpio duomenų, į juos neįtraukta didžioji pagalbos geležinkelių sektoriui ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, pavyzdžiui, transporto tinklams arba pašto paslaugoms, dalis. Be to, į valstybės pagalbą neįtraukta pagalba finansų sektoriui (krizės įveikimo pagalba) – ji nėra įprastomis sąlygomis suteiktos valstybės pagalbos suma, todėl nepatenka į šio audito sritį. 2010–2014 m. laikotarpiu kiekvienoje valstybėje narėje patirtų valstybės pagalbos išlaidų suvestinė pateikta I priede. Ateityje į ataskaitas įtraukus daugiau atsinaujinančiosios energijos rėmimo schemų (RES), po to, kai 2014 m. buvo priimtos pagalbos energetikai ir aplinkosaugai gairės, Komisijai informacijos apie valstybės pagalbą gali būti pranešama daugiau.

1 diagrama

Valstybės pagalba Europos Sąjungoje, 2010–2014 m.

Pastaba: Komisijos teigimu, 2014 m. išlaidos daugiausia (85 %) padidėjo dėl to, kad į ataskaitas buvo įtraukta daugiau atsinaujinančiosios energijos schemų. Jei to nebūtų buvę padaryta, 2014 m. ataskaitose nurodyta valstybės pagalba būtų sudariusi apie 73 milijardus eurų. Be to, tik nuo 2014 m. buvo įtraukti ES fondai.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestine.

05

Apskritai reikia pasakyti, kad valstybių narių BVP vienam gyventojui ir jų išlaidos valstybės pagalbai yra tarpusavyje susiję dalykai (žr. 2 diagramą). 2010–2014 m. laikotarpiu trys valstybės narės, kurių vidutinės vienam gyventojui tenkančios išlaidos valstybės pagalbai buvo didžiausios, buvo Danija, Suomija ir Švedija.

2 diagrama

Valstybių narių išlaidų valstybės pagalbai ir BVP vienam gyventojui palyginimas, 2010–2014 m.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestine ir Eurostato duomenimis apie gyventojų skaičių ir BVP vienam gyventojui, skaičiuojant einamosiomis kainomis.

06

Sanglaudos politika yra viena pagrindinių sričių, kurioms skiriama ES biudžeto lėšų; ši politika įgyvendinama pasitelkiant Europos regioninės plėtros fondą (ERDF), Sanglaudos fondą (SF) ir Europos socialinį fondą (ESF). Jos tikslas – skatinti ekonominę plėtrą ir užimtumą nepalankesnėje padėtyje esančiuose ES regionuose⁵. Bendras ES sanglaudos politikos biudžetas, numatytas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui, yra 352 milijardai eurų, t. y. didesnis nei 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu (347 milijardai eurų).⁶. 2010–2014 m. sanglaudos politikos srityje buvo išleista 216 milijardų eurų ES lėšų⁷.

07

Asignavimai iš sanglaudos politikos fondų skiriami atsižvelgiant į BVP dydžio skirtumus – neturtingesni regionai gauna didesnę finansinę paramą⁸. Dėl to keliose valstybėse narėse iš šių fondų finansuojamos išlaidos sudaro didelę visų valstybės išlaidų dalį (žr. 3 diagramą). Pirmiausia tai pasakytina apie tas valstybes nares, kurios ES valstybėmis narėmis tapo 2004 m. ir 2007 m.: pavyzdžiui, 2014 m. asignavimai iš sanglaudos politikos fondų Estijoje, Vengrijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje sudarė daugiau kaip 5 % visų valstybės išlaidų.

3 diagrama

Sanglaudos politikos srityje išleistos ES lėšos pagal valstybes nares, 2010–2014 m.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos apskaitos duomenimis ir Eurostato valstybės išlaidų statistika.

08

Pagal Sutartį, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik valstybių narių teikiamai pagalbai ekonominės veiklos vykdytojams⁹. Taigi pagalbai, kurią tiesiogiai teikia Komisija arba kita ES institucija, pavyzdžiui, Europos investicijų bankas, valstybės pagalbos taisyklės netaikomos. Pagal sanglaudos politiką ES skiriamoms lėšoms valstybės pagalbos taisyklės yra taikomos, nes šias lėšas valdo valstybės narės. Remiantis Komisijos skaičiavimais, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu apie 40 % sanglaudos politikos lėšų – 139 milijardai eurų – buvo skirta projektams, kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės¹⁰. Komisija nurodo, kad tuo laikotarpiu visos valstybės pagalbos išlaidos sudarė 504 milijardus eurų¹¹. Taigi 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sanglaudos politikai skirtos lėšos iš viso sudarė daugiau kaip ketvirtadalį visų valstybės pagalbos išlaidų.

Valstybės pagalbos suteikimo procedūros

Valstybės narės apie valstybės pagalbą privalo pranešti Komisijai

09

Sutartyje reikalaujama Komisijai pranešti apie bet kokį ketinimą suteikti arba keisti pagalbą¹². Praktiškai tai reiškia, kad valstybė narė, norėdama suteikti valstybės pagalbą, turi apie tai pranešti Komisijos Konkurencijos generaliniam direktoratui (Konkurencijos GD). Ši procedūra vadinama pranešimu.

10

Gavęs pranešimą apie tai, kad valstybė narė ketina suteikti pagalbą, Konkurencijos GD nustato, ar ši pagalba yra valstybės pagalba. Jeigu taip, teigiamą šios pagalbos poveikį (indėlį siekiant aiškiai apibrėžtų bendros svarbos tikslų) palygindamas su jos neigiamu poveikiu (konkurencijos ir prekybos iškraipymu), įvertina, ar ji yra suderinama su vidaus rinka. Komisija yra vienintelė institucija, įgaliota atlikti tokį suderinamumo vertinimą¹³.

Reikalavimo pranešti išimtys

11

Nors Sutartyje iš esmės draudžiama teikti valstybės pagalbą, joje yra pateiktas pagalbos kategorijų, kurios gali būti suderinamos su vidaus rinka, sąrašas. Atsižvelgdama į tai, Komisija gali išleisti taisykles, kuriose būtų nustatyti kriterijai, kurių laikantis apie tokių kategorijų pagalbą nereikėtų pranešti¹⁴. Komisija tokias taisykles rengia remdamasi savo pagalbos priemonių vertinimo patirtimi, atsižvelgdama į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką.

Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (BBIR)

12

Dėl pagalbos kategorijų, kurios, Komisijos nuomone, gali būti suderinamos su vidaus rinka, Komisija priėmė reglamentą, kuriame nustatyta, kad apie tokių kategorijų pagalbą pranešti nereikia, jei buvo laikomasi visų sąlygų, nebent jos suma viršija tame reglamente nurodytas ribas. Šis reglamentas vadinamas Bendruoju bendrosios išimties reglamentu (BBIR)¹⁵. Tokių kategorijų pagalbos pavyzdžiai yra pagalba kultūrai ir aplinkos apsaugai.

13

Taikant BBIR, gerokai supaprastinamas Komisijos ir valstybių narių darbas. Šiame reglamente daugybę pagalbos priemonių leidžiama įgyvendinti netaikant pranešimo procedūros arba Komisijai neatliekant išsamaus suderinamumo vertinimo. BBIR yra keletas bendrųjų nuostatų ir nuostatų, taikomų kiekvienai pagalbos kategorijai. Pagalba, kuriai taikomas BBIR ir kuri atitinka minėtas nuostatas, automatiškai laikoma suderinama su vidaus rinka. Nepaisant to, jei pagalbos priemonė yra didelės apimties (viršija pranešimo ribas), dėl galimo konkurencijos iškraipymo taikant tokią priemonę apie ją vis vien reikia pranešti¹⁶.

De minimis pagalba

14

Komisija taip pat nustatė, kad trejų metų laikotarpiu vienam pagalbos gavėjui suteikta ne didesnė kaip 200 000 eurų pagalba neiškraipo konkurencijos ir neturi įtakos prekybai tarp valstybių narių¹⁷. Tokia pagalba vadinama de minimis pagalba, ji neatitinka valstybės pagalbos kriterijaus, susijusio su konkurencijos iškraipymu, konkurencijos iškraipymo galimybe arba turinčiu įtakos prekybai tarp valstybių narių, ji nelaikoma valstybės pagalba ir apie ją nereikia pranešti Konkurencijos GD. Pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms riba padidinta iki 500 000 eurų¹⁸.

Pagrindiniai subjektai, dalyvaujantys valdant sanglaudos politikos srities veiksmų programas

15

Valstybės narės ir Komisija yra pasidalijusios ERPF/SF ir ESF veiksmų programų valdymą. Valstybės narės atrenka, valdo ir stebi projektus, o Komisija prižiūri ir stebi valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas. Komisijai tenka galutinė atsakomybė už ES biudžeto vykdymą¹⁹.

Valstybių narių lygmuo

16

Valstybių narių lygmeniu vadovaujančiosios institucijos atsako už kasdienį veiksmų programų administravimą. Jos, atlikdamos valdymo patikras, privalo užtikrinti, kad visi bendrai finansuojami projektai atitiktų ES finansavimo reikalavimus ir kad deklaruotos projektų išlaidos atitiktų tinkamumo finansuoti sąlygas, įskaitant valstybės pagalbos taisyklių laikymąsi. Tvirtinančiosios institucijos atlieka iš vadovaujančiųjų institucijų gautų prašymų kompensuoti projektų išlaidas patikras ir šias išlaidas teikia Komisijai, kad ši jas kompensuotų. Audito institucijos atlieka veiksmų (t. y. projektų) ir valdymo bei kontrolės sistemų auditą ir metinių kontrolės ataskaitų (MKA) ir audito nuomonių forma apie audito rezultatus praneša Komisija²⁰.

17

Be to, nacionalinės valstybės pagalbos tarnybos, atsižvelgdamos į savo įgaliojimus, gali tikrinti pagalbos schemų atitiktį nacionaliniu lygmeniu (bendrai finansuojamų ES arba ne) arba teikti konsultacijas ar nuomones kitoms valstybių narių institucijoms. Visose valstybėse narėse valstybės pagalbos tarnybos veikia centriniu lygmeniu (išskyrus Belgiją – joje veikia regioninės valstybės pagalbos tarnybos). Vienose valstybėse narėse valstybės pagalbos tarnybos yra finansų arba ekonomikos reikalų ministerijų padaliniai, kitose jos yra nepriklausomos institucijos arba yra integruotos į nacionalines konkurencijos institucijas. Valstybės pagalbos tarnybos taip pat gali veikti kaip informacijos centrai, galintys suteikti ekspertinių žinių ir padėti parengti pagalbos schemas, taip sumažindami valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo riziką (žr. 1 langelį).

1 langelis

Valstybės pagalbos atrankinė patikra, kurią valstybės pagalbos tarnyba atlieka, kai rengiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto (Danija)

Visos ministerijos, rengdamos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, privalo atlikti pradinį valstybės pagalbos tinkamumo vertinimą. Ši informacija perduodama valstybės pagalbos sekretoriatui (jame dirba valstybės pagalbos ekspertai), kad šis ją įvertintų. Jei sekretoriatas mano, kad pasiūlymas prieštarauja valstybės pagalbos taisyklėms, ministerija privalo iš naujo parengti savo pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Valstybės pagalbos sekretoriatas padeda ministerijai savo patarimais ir visos teisėkūros procedūros metu teikia konsultacijas.

Komisijos lygmuo

18

Už įvairių, ypač nepalankesnėje padėtyje esančių, Europos Sąjungos regionų ekonominės ir socialinės plėtros skatinimą atsako Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas (Regioninės ir miestų politikos GD); jis valdo ERPF ir SF. Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD) yra Komisijos padalinys, atsakingas už ES užimtumo ir socialinius klausimus; jis valdo ESF.

19

ERPF/SF ir ESF išlaidų atitiktimi taikomoms ES ir nacionalinėms taisyklėms abu generaliniai direktoratai daugiausia įsitikina remdamiesi audito institucijų atliktu darbu. Be to, vykdydami priežiūros veiklą, be audito institucijų darbo peržiūros, taip pat jie patys atlieka valstybių narių veiksmų ir sistemų auditą.

20

Konkurencijos GD yra Komisijos padalinys, atsakingas už tinkamo ES valstybės pagalbos taisyklių taikymo užtikrinimą visose srityse, išskyrus žemės ūkio ir žuvininkystės²¹. Konkurencijos GD, remdamasis Sutartimi, rengia valstybės pagalbos teisės aktus ir prižiūri jų įgyvendinimą. Pirmiausia, norėdamas patikrinti, ar pagalbos schemos atitinka valstybės pagalbos taisykles ir kiek jos jas atitinka, jis reguliariai stebi šias schemas²². Be to, suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, valstybės narės arba konkuruojančios įmonės, manydami, kad tam tikram pagalbos gavėjui teikiama pagalba yra neteisėta, Komisijai gali pateikti skundą. Komisija privalo išnagrinėti visus tokius skundus²³.

21

4 diagramoje pateikta supaprastinta sanglaudos politikos dalyvių ir valstybės pagalbos suteikimo procedūros apžvalga.

4 diagrama

Sanglaudos politikos dalyviai ir valstybės pagalbos suteikimo procedūra

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

Europos Audito Rūmų ir valstybių narių aukščiausiųjų audito institucijų atliekamas auditas

22

2011 m. vienoje iš ankstesnių mūsų specialiųjų ataskaitų, daugiausia remiantis kai kuriais 2008–2010 m. laikotarpiu gautais skundais ir to laikotarpio stebėjimo atvejais, buvo nurodyti tam tikri trūkumai, susiję su tuo, kaip pagal valstybių narių sistemas užtikrinama, kad būtų pranešta apie valstybės pagalbą²⁴.

23

Be to, išnagrinėjome daugybės 2010–2014 m. laikotarpiu vykdytų ERPF/SF ir ESF projektų atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms. Šio audito rezultatai buvo vienas iš dalykų, kuriais remdamiesi savo metinėse ataskaitose pateikėme specialiuosius ERPF/SF ir ESF vertinimus²⁵.

24

Surengėme 28 aukščiausiųjų audito institucijų apklausą; atsakymus pateikė 22 iš šių institucijų. Daugelis jų nurodė, kad atlikdamos auditą, jos įvairiu mastu atliko ir valstybės pagalbos patikras²⁶. Tik kelios iš šių institucijų taip pat atliko specialųjį valstybės pagalbos auditą.

1 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 26 straipsnis.

2 SESV 107 straipsnio 1 dalis.

3 SESV 107 straipsnio 2 dalis: „Vidaus rinkai neprieštarauja: […]“ (pavyzdžiui, pagalba gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti). SESV 107 straipsnio 3 dalis: „Vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma:“ […] (pavyzdžiui, pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti).

4 Žr. Konkurencijos GD svetainėje pateiktą Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestinę.

5 Ši politika įgyvendinama vykdant veiksmų programas, pagal kurias nustatomi prioritetai, konkretūs tikslai ir ES lėšų naudojimo būdas.

6 Žr. 2014 m. birželio mėn. Komisijos išleistą dokumentą „Įvadas į ES sanglaudos politiką 2014–2020 m.“ ir 2007 m. sausio mėn. išleistą dokumentą „Sanglaudos politika 2007–2013. Paaiškinimai ir oficialūs tekstai“. Programavimo laikotarpis – daugiametis laikotarpis, kuriuo planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo išlaidos.

7 Žr. Komisijos svetainėje veikiantį sanglaudos duomenų portalą.

82013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 90 straipsnis.

9 SESV 107 straipsnis.

10 Žr. Komisijos politikos informacinį dokumentą dėl 2014 m. rugsėjo mėn. išleistų 2014–2020 m. regioninės pagalbos gairių.

11 Žr. Komisijos 2011 m. ir 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestinę.

12 SESV 108 straipsnio 2 ir 3 dalys.

13 SESV 108 straipsnis.

142015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (kodifikuota redakcija) (OL L 248, 2015 9 24, p. 1), kuriuo pakeičiamas 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims, o pirmiausia SESV 108 straipsnio 4 dalies.

152014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

16 Šios ribos gali būti nuo 400 000 eurų teikiant tam tikrą pagalbą pradedančiosioms įmonėms iki 150 milijonų eurų teikiant tam tikrą pagalbą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams.

172013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

182012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (OL L 114, 2012 4 26, p. 8).

192012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1), 53 straipsnis.

20 MKA yra audito institucijų kasmet teikiamos ataskaitos, kuriose išdėstomi per visus auditus, kuriuos šios institucijos atliko tikrindamos tam tikrą veiksmų programą arba kelias veiksmų programas, nustatyti faktai. MKA yra pagrindinis dokumentas, kuriuo audito institucijos suteikia patikinimą dėl atitinkamos (-ų) veiksmų programos (-ų) valdymo ir kontrolės sistemų, taip pat dėl bendrai finansuojamų projektų teisėtumo ir tvarkingumo.

21 Žemės ūkio ir kaimo plėtros bei jūrų reikalų ir žuvininkystės srityse už valstybės pagalbos kontrolę yra atsakingi, atitinkamai, Žemės ūkio ir kaimo plėtros bei Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniai direktoratai.

22 Pagalbos schema yra teisės aktas, kuriuo nustatomos bendrosios sąlygos, kokių rūšių pagalbos gavėjai gali gauti pagalbą ir kokiomis sąlygomis.

23 Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 24 straipsnis.

24 Specialioji ataskaita Nr. 15/2011 „Ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmingą valstybės pagalbos kontrolę?“ (http://eca.europa.eu).

25 Žr., pavyzdžiui, mūsų metinės ataskaitos dėl 2014 finansinių metų (OL C 373, 2015 11 10) 6 skyrių.

26 Aukščiausiosios audito institucijos yra nacionalinės įstaigos, atsakingos už valstybės pajamų ir išlaidų auditą.

Audito apimtis ir metodas

25

Pastaraisiais metais per savo metinius atitikties audito procesus nustatėme gana daug klaidų, susijusių su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi sanglaudos politikos srityje. Šioje ataskaitoje nagrinėjama, ar Komisija ėmėsi pakankamų priemonių, kad išsiaiškintų, kodėl taip yra, ir analizuojama, ar veiksmais, kurių ėmėsi Komisija, bus sustiprinti jos ir valstybių narių gebėjimai užkirsti kelią valstybės pagalbos taisyklių pažeidimams, juos nustatyti ir ištaisyti.

26

Atlikdami šį auditą, įvertinome 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvusį valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo sanglaudos politikos (t. y. ERPF / SF ir ESF) srityje lygį ir tai, kiek Komisijai buvo žinomos reikalavimų nesilaikymo priežastys. Mūsų specialioji analizė daugiausia buvo susijusi su 2010–2014 m. laikotarpiu. Tai pat išnagrinėjome, ar tikėtina, kad veiksmais, kurių Komisija įsipareigojo imtis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, bus sprendžiama valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo problema.

27

Visų pirma nagrinėjome:

a)ar Komisija turėjo išsamią atnaujintą valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo sanglaudos politikos srityje priežasčių apžvalgą ir ar Komisijos generaliniai direktoratai ir valstybės narės nustatė valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų. Taip pat išnagrinėjome, ar dėl veiksmų, kurių Komisija ėmėsi atsižvelgdama į valstybės pagalbos klaidas, buvo imtasi pakankamai taisomųjų veiksmų;

b)ar Komisija ėmėsi tinkamų veiksmų, kad ateityje būtų išvengta valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų sanglaudos politikos srityje.

28

Be to, nuodugniai išanalizavome per mūsų atliktus atitikties auditus nustatytus faktus ir pateikėme dažnai pasitaikančių valstybės pagalbos klaidų pavyzdžių. Taip pat išnagrinėjome kai kuriems didelės finansinės reikšmės projektams (vadinamiesiems didelės apimties projektams) Komisijos taikomą patvirtinimo procedūrą.

29

Atlikdami auditą, peržiūrėjome dokumentus (pavyzdžiui, išanalizavome audito institucijų metines ataskaitas, Komisijos audito ataskaitas ir Komisijos reglamentus), kalbėjomės su Komisijos atstovais.

30

Valstybių narių lygmeniu surengėme dvi apklausas:

a)28 valstybių narių 113 audito institucijų, atsakingų už 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu vykdytas 440 ERPF/SF ir ESF veiksmų programų, apklausą; atsakymus pateikė 100 (88 %) audito institucijų;

b)28 valstybių narių 31 valstybės pagalbos tarnybos apklausą; atsakymus pateikė 24 (77 %) valstybės pagalbos tarnybos.

31

Galiausiai, norėdami išnagrinėti kai kurias skirtingas įvairių valdžios institucijų taikomas valstybės pagalbos teikimo procedūras, apsilankėme keturiose valstybėse narėse (Danijoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Portugalijoje).

Pastabos

Komisija neatlieka išsamios valstybės pagalbos klaidų analizės, valstybės narės valstybės pagalbai skiria nepakankamai dėmesio

32

Analizuodami savo metinius atitikties auditus, siekėme nustatyti valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo sanglaudos politikos srityje lygį ir ar Komisija turėjo kiekvienos valstybės narės valstybės pagalbos klaidų apžvalgą. Tinkamai parengta tokia apžvalga padėtų Komisijai lengviau paskirstyti savo išteklius valstybių narių auditui, stebėjimui ir rėmimui. Savo nustatytas valstybės pagalbos klaidas palyginome su Komisijos ir valstybių narių nustatytomis klaidomis ir išnagrinėjome taisomuosius veiksmus, kurių Komisija ėmėsi atsižvelgdama į nustatytas klaidas.

Padaryta daug klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, ir gerokai mažiau klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos socialinio fondo

Audito Rūmų atlikti su valstybės pagalba susijusių projektų auditai

33

Atlikdami 2010–2014 m. laikotarpio metinius atitikties auditus, patikrinome 1 573 atsitiktine tvarka atrinktus ERPF/SF ir ESF projektus²⁷. Iš 828 ERPF/SF projektų su valstybės pagalba buvo susiję 220 (26,6 %) projektų. Iš 745 ESF projektų su valstybės pagalba buvo susiję 49 (6,6 %) projektai.

34

Iš viso nustatėme 50 neatitikties valstybės pagalbos taisyklėms atvejų. Iš šių 50 atvejų 46 buvo susiję su ERPF/ SF projektais, o 4 – su ESF projektais. Rengiant ir įgyvendinant ESF projektus, valstybės pagalbos klaidų pasitaiko gerokai rečiau, nes šie projektai paprastai yra gerokai mažesnės apimties ir dažniau gali būti laikomi de minimis pagalba.

35

2010–2014 m. laikotarpiu iš esmės padidėjo ir su valstybės pagalba susijusių projektų skaičius, ir projektų, kuriuos rengiant arba įgyvendinant buvo padaryta valstybės pagalbos klaidų, dalis, o tai reiškia, kad šių klaidų prevencijos tikslais taikomos kontrolės priemonės laikui bėgant nebuvo patobulintos. Labiausiai padaugėjo klaidų, neturinčių finansinio poveikio iš ES biudžeto skiriamai lėšų sumai (žr. 2 lentelę)²⁸. Nustatėme, kad su valstybės pagalba susijusių ERPF/SF projektų valstybės klaidų lygis buvo 20,9 %. Atitinkamas ESF projektų klaidų lygis – 8,2 %.

2 lentelė

Valstybės pagalbos klaidos, kurias nustatėme atlikdami metinius atitikties auditus, 2010–2014 m.

Fondas (1) | Metai (2) | Patikrintų projektų skaičius (3) | Su valstybės pagalba susijusių projektų skaičius (4) | % (4/3) | Valstybės pagalbos klaidų skaičius (5) | % (5/4) | Valstybės pagalbos klaidų, turinčių finansinį poveikį, skaičius | Valstybės pagalbos klaidų, neturinčių finansinio poveikio, skaičius
ERPF/SF | 2010 | 163 | 37 | 22,7 % | 2 | 5,4 % | 2 | 0
2011 | 168 | 43 | 25,6 % | 8 | 18,6 % | 4 | 4
2012 | 168 | 30 | 17,9 % | 6 | 20,0 % | 2 | 4
2013 | 168 | 51 | 30,4 % | 16 | 31,4 % | 5 | 11
2014 | 161 | 59 | 36,6 % | 14 | 23,7 % | 3 | 11
Iš viso ERPF/SF | 828 | 220 | 26,6 % | 46 | 20,9 % | 16 | 30
ESF | 2010 | 66 | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
2011 | 166 | 8 | 4,8 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
2012 | 168 | 3 | 1,8 % | 3 | 100,0 % | 0 | 3
2013 | 175 | 14 | 8,0 % | 1 | 7,1 % | 0 | 1
2014 | 170 | 24 | 14,1 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
Iš viso ESF | 745 | 49 | 6,6 % | 4 | 8,2 % | 0 | 4
Iš viso | 1573 | 269 | 17,1 % | 50 | 18,6 % | 16 | 34

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

36

Mūsų nuomone, su 16 (32 %) iš 50 valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų susijusios klaidos, kurias nustatėme, turėjo finansinį poveikį iš ES biudžeto skirtai lėšų sumai. Visi šie 16 atvejų buvo susiję su ERPF/SF projektais ir buvo svarbus veiksnys, turėjęs įtakos mūsų apskaičiuotam klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje, ypač nuo 2013 m. (žr. 5 diagramą)²⁹. 2010–2014 m. laikotarpiu 13,5 % mūsų apskaičiuoto vidutinio metinio klaidų lygio sanglaudos politikos srityje buvo priskirtina valstybės pagalbos klaidoms³⁰.

5 diagrama

Valstybės pagalbos klaidų įtaka apskaičiuotajam klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje, 2010–2014 m.

Pastaba: valstybės pagalbos klaidų įtaka apskaičiuotajam klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje priklauso nuo valstybės pagalbos klaidų svarbos ir jų skaičiaus.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

Keturios pagrindinės nustatytų valstybės pagalbos klaidų kategorijos

37

Valstybės pagalbos klaidas, kurias nustatėme 2010–2014 m. laikotarpiu atlikdami metinius atitikties auditus, galima suskirstyti į keturias kategorijas (žr. 6 diagramą):

a)per didelis pagalbos intensyvumas;

b)nedaroma skatinamojo poveikio;

c)valstybės pagalba nenustatyta arba apie ją nepranešta;

d)nesilaikoma stebėjimo arba oficialių reikalavimų.

38

Iš 16 valstybės pagalbos klaidų, turėjusių finansinį poveikį, 15 buvo priskirtinos klaidų kategorijoms „Per didelis pagalbos intensyvumas“ ir „Nedaroma skatinamojo poveikio“.

6 diagrama

Valstybės pagalbos klaidų pobūdis ir skaičius, 2010–2014 m.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

Per didelis pagalbos intensyvumas

39

Komisija nustato pagalbos intensyvumo ribas³¹, kuriomis pagalbos suma apribojama mažiausia suma, būtina tam, kad būtų vykdoma remiama veikla³². MVĮ taikomos intensyvumo ribos dažnai gali būti padidinamos (be kitų dalykų, atsižvelgiant į pagalbos kategoriją)³³. Toks padidinimas vadinamas MVĮ priemoka. Dažna šios kategorijos klaida būdavo ta, kad vadovaujančioji institucija didelę įmonę laikydavo MVĮ ir jai neteisėtai suteikdavo MVĮ priemoką (žr. 2 langelį).

2 langelis

Netinkamo pagalbos intensyvumo pavyzdys (Slovėnija)

Slovėnijoje įgyvendinant ERPF projektą, kurį tikrinome atlikdami mūsų 2013 m. metinį atitikties auditą, pagalba buvo suteikta pagal mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos automobilių pramonėje praneštą schemą. Naudos gavėjas buvo įsteigtas pagal konsorciumo susitarimą tarp devynių partnerių, kurių vienas buvo MVĮ. Visi kiti partneriai buvo didelės įmonės. Naudos gavėjas gavo MVĮ priedą, nors savo mokslinių tyrimų veiklą vykdė tik didelių įmonių vardu. Daliai finansuoti tinkamų išlaidų turėjo būti taikoma 25 %, o ne 50 % intensyvumo riba. Taigi 0,4 milijono eurų pagalbos suma neturėjo būti suteikta.

Nedaroma skatinamojo poveikio

40

Norimas viešosios politikos tikslas bus sėkmingai pasiektas tik tuo atveju, jeigu teikiama valstybės pagalba turės skatinamąjį poveikį, t. y. jei pagalbos gavėjas bus paskatintas imtis veiklos, kurios be pagalbos nesiimtų³⁴. Todėl pagalbos gavėjas turi įrodyti, kad be pagalbos remiamas projektas nebūtų buvęs pradėtas. Pavyzdžiui, pagal 2008 m. BBIR, skatinamąjį poveikį valstybės pagalbą gaunančios didelės įmonės turėjo įrodyti pagrįsdamos, kad dėl pagalbos iš esmės padidėja projekto mastas, apimtis, išleidžiama suma arba projekto užbaigimo greitis (žr. 3 langelį)³⁵.

3 langelis

Skatinamojo poveikio nebuvimo pavyzdys (Lenkija)

Vieno ERPF projekto Lenkijoje, skirto logistikos centro statybai, kurį tikrinome atlikdami mūsų 2010 m. metinį atitikties auditą, atveju naudos gavėjas projekto paraiškoje negalėjo įrodyti, kad dėl pagalbos reikšmingai padidėja projekto apimtis, mastas, išleidžiama suma ar paspartėja projekto užbaigimas, kaip reikalaujamas pagal 2008 m. BBIR. Todėl projektas, kuriam galėjo būti skirta 23,2 milijono eurų ES finansavimas, buvo netinkamas finansuoti ir vėliau valstybė narė jį atmetė.

41

Nustatėme ir tokių atvejų, kai darbas buvo pradėtas dar prieš tai, kai pagalbą skiriančiai institucijai buvo pateikta paraiška dėl projekto. Tai taip pat rodo, kad projektui vykdyti pagalba nebuvo būtina.

Valstybės pagalba nenustatyta arba apie ją nepranešta

42

Nagrinėdami klaidų kategoriją, susijusią su tuo, kad vadovaujančioji institucija neteisingai nustatė, jog pagalba projektui nėra valstybės pagalba, arba apie valstybės pagalbą nepranešė Komisijai, pirmiausia apsvarstėme, ar šiai pagalbai, pavyzdžiui, pagal BBIR, buvo galima taikyti reikalavimo pranešti išimtį. Tik tokiu atveju, jei nebuvo pagrindo taikyti tokią išimtį, laikėme, kad klaida turėjo finansinį poveikį (žr. 4 langelį).

4 langelis

Nepranešimo pavyzdys (Čekija)

Čekijoje įgyvendinant ERPF projektą, kurio tikslas buvo sukurti mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kurį tikrinome atlikdami mūsų 2014 m. metinį atitikties auditą, vadovaujančioji institucija Komisijai nepranešė apie pagalbą, nes manė, kad su šiuo projektu susijusi mokslinių tyrimų veikla yra neekonominio pobūdžio. Nors pagalbos gavėjo vykdoma mokslo tiriamoji veikla iš dalies buvo neekonominė, didelę jo veiklos dalį sudarė ir pagal sutartį atliekami moksliniai tyrimai. Vadinasi, audito metu patikrinta 1,8 milijono eurų dotacija buvo valstybės pagalba ir turėjo būti suteikta tik apie ją pranešus Komisijai ir Komisijai ją patvirtinus.

Nesilaikoma stebėjimo arba oficialių reikalavimų

43

Siekiant užtikrinti, kad priemonės, kurios yra laikomos valstybės pagalba, būtų suderinamos su vidaus rinka, svarbu, kad vadovaujančiosios institucijos laikytųsi joms nustatytų stebėjimo, tikrinimo ir kitų oficialių reikalavimų. Šie reikalavimai taikomi ir de minimis pagalbai (žr. 14 dalį). Šiuo atveju kyla tam tikrų sunkumų, nes įmonės, pasinaudodamos įvairiais šaltiniais, finansinę pagalbą gali gauti ne vieną kartą. Bendra šios skirtingos pagalbos suma gali viršyti de minimis ribą. Kelios šios kategorijos klaidos buvo susijusios su tuo, kad nebuvo patikrinta bendra susikaupusi de minimis pagalbos suma (žr. 5 langelį).

5 langelis

Stebėjimo ir oficialių reikalavimų nesilaikymo pavyzdys (Prancūzija)

Prancūzijoje įgyvendinant ERPF projektą, kurio tikslas buvo pastatyti pramoninės paskirties pastatą, kurį tikrinome atlikdami mūsų 2011 m. metinį atitikties auditą, vadovaujančioji institucija pagalbą patvirtino kaip de minimis pagalbą. Tačiau ji neatsižvelgė į tai, kad anksčiau (trejų metų laikotarpiu) tam pačiam pagalbos gavėjui pagalba buvo skirta jau du kartus. Finansinio poveikio ši klaida neturėjo, nes bendra pagalbos suma neviršijo de minimis pagalbos ribos.

44

Visgi dėl stebėjimo trūkumų, pavyzdžiui, jei bendra patvirtintos pagalbos suma viršys de minimis pagalbos ribą, gali būti suteikta neteisėta pagalba. De minimis reglamente nustatytos dvi galimybės stebėti de minimis pagalbą – remiantis pagalbos gavėjo savideklaracija, kuria patvirtinama, kad dėl suteiktos pagalbos nebus viršytos de minimis ribos, arba per centrinį registrą³⁶. Išvengti tokių klaidų padeda centrinis registras, kuriame saugoma išsami informacija apie visą konkrečioje valstybėje narėje suteiktą de minimis pagalbą (žr. 6 langelį).

6 langelis

De minimis pagalbos centrinio registro naudojimas (Portugalija)

Portugalijoje kiekviena skirta de minimis pagalba turi būti įrašyta centriniame registre, kurį tvarko ERPF/SF ir ESF finansuojamus projektus tvirtinanti institucija. Paskui šiame registre automatiškai suskaičiuojama bendra pagalbos gavėjui suteikta pagalba ir nurodoma, ar nebuvo viršyta de minimis pagalbos riba. Jei riba viršijama, pagalbą skirianti institucija turi paskelbti sprendimą dėl panaikinimo ir išbraukti anksčiau užregistruotą pagalbą iš registro. Tvirtinančioji institucija dukart per metus patikrina, ar skirta de minimis pagalbos ribą viršijanti pagalba vėliau buvo anuliuota.

Komisijos vykdyto stebėjimo kokybei neigiamos įtakos turėjo išsamios analizės trūkumas ir nepakankamas vidaus koordinavimas

45

Vykdydama priežiūros funkciją, Komisija taiko įvairias su valstybės pagalba susijusias patikras. Sanglaudos politikos srityje Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD patikras vietoje dažniausiai atlieka ERPF/SF ir ESF projektų ir sistemų audito metu; valstybės pagalbos srityje Konkurencijos GD kontrolę daugiausia vykdo stebėjimo metu ir nagrinėdamas skundus.

46

Išnagrinėjome, ar Komisija nustatė valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų ir kiek jų nustatė, ar ši informacija buvo užregistruota duomenų bazėje, ar ji buvo išanalizuota ir ar ja buvo pasidalyta Komisijoje, taip pat kokiu mastu Komisija ėmėsi tinkamų priemonių, kad būtų ištaisyti pačios Komisijos arba mūsų nustatyti neatitikties valstybės pagalbos taisyklėms atvejai.

Regioninės ir miestų politikos GD nustato daug valstybės pagalbos klaidų

47

Tikrindami ERPF ir SF projektus, išanalizavome 25 (iš 131) atsitiktine tvarka atrinktas audito ataskaitas, Regioninės ir miestų politikos GD parengtas 2013 m. ir 2014 m. Regioninės ir miestų politikos GD atrinko projektus ir programas remdamasis rizikos vertinimu³⁷. Visose minėtose ataskaitose, išskyrus vieną, kurioje buvo aprašyti tik projektų auditai, buvo aprašyti ir projektų, ir sistemų auditai. 25 ataskaitose pateikta informacija apie 202 projektų auditą.

48

Atlikę analizę, nustatėme, kad su valstybės pagalba susijusių klaidų buvo padaryta įgyvendinant 38 projektus (iš 202). Šie projektai sudaro 19 % visų projektų, kuriuos Komisija išnagrinėjo atlikdama minėtus 25 auditus (žr. 3 lentelę). Šis nustatytų klaidų lygis yra panašus į mūsų pačių nustatytą lygį (žr. 35 dalyje pateiktą 2 lentelę).

3 lentelė

Su valstybė pagalba susiję nustatyti faktai, atlikus Regioninės ir miestų politikos GD auditus, 2013 ir 2014 m.

| Audito ataskaitų skaičius | Procentinė audito ataskaitų dalis | Projektų skaičius | Procentinė projektų dalis
Valstybės pagalbos klaidų nenustatyta | 16 | 64 % | 110 + 54¹ | 81 %
Valstybės pagalbos klaidų nustatyta tik veiksmų (projektų) atžvilgiu | 5 | 20 % | 38 | 19 %
Valstybės pagalbos klaidų nustatyta ir veiksmų (projektų), ir sistemų atžvilgiu | 2 | 8 %
Valstybės pagalba klaidų nustatyta tik sistemų atžvilgiu | 2 | 8 % | - | -
Iš viso | 25 | 100 % | 202 | 100 %

1 110 projektų, kurių klaidų nebuvo nustatyta, nurodyti 16-oje ataskaitų, kuriose valstybės pagalbos klaidų nebuvo nustatyta, ir 54 projektai, kurių klaidų nebuvo nustatyta, nurodyti kitose devyniose ataskaitose.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.

2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD taikė finansines pataisas, susijusias su valstybės pagalbos taisyklių pažeidimais

49

Komisija privalo imtis tinkamų veiksmų, kad būtų ištaisyti sistemų trūkumai arba projektų lygmeniu nustatytos klaidos³⁸. Jei yra didelių trūkumų arba jei valstybė narė netinkamai vykdo įsipareigojimą nustatyti ir ištaisyti netvarkingas išlaidas, Komisija gali priimti sprendimą dėl finansinių pataisų. Finansinių pataisų paskirtis – apsaugoti ES biudžetą nuo klaidingų arba netvarkingų išlaidų³⁹.

50

2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD, pats atlikęs auditą, padarė dešimt finansinių pataisų, kurios buvo bent iš dalies susijusios su valstybės pagalba. Šios pataisos taikytos penkioms valstybėms narėms (Austrijai, Čekijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Rumunijai). Šešios iš šių finansinių pataisų, kurių bendra vertė – 3,2 milijono eurų, taikytos dviem valstybėms narėms (Ispanijai ir Prancūzijai), jos buvo susijusios tik su valstybės pagalba. Be to, tris finansines pataisas, bent iš dalies susijusias su valstybės pagalba, Regioninės ir miestų politikos GD padarė peržiūrėjęs audito institucijų MKA. Viena iš šių finansinių pataisų, kurios vertė – 32,5 milijono eurų, taikyta vienai valstybei narei (Ispanijai), buvo susijusi tik su valstybės pagalba. Kiekybiškai nustatyti, kokia finansinių pataisų, kurios tik iš dalies buvo susijusios su valstybės pagalba, dalis buvo susijusi su valstybės pagalba, neįmanoma. Nebuvo informacijos apie bendrą 2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD nustatytų klaidų ar sistemų trūkumų skaičių.

51

Praėjus dvejiems metams nuo kiekvieno mūsų atlikto metinio atitikties audito, analizuojame, ar Komisija, atsižvelgdama į mūsų nustatytas klaidas, laiku ėmėsi tinkamų taisomųjų veiksmų. 2010–2013 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD padarė arba buvo pradėjęs daryti penkias finansines pataisas, susijusias su penkiomis mūsų nustatytomis valstybės pagalbos klaidomis⁴⁰. Šios pataisos taikytos keturioms valstybėms narėms (Ispanijai, Graikijai, Austrijai ir Lenkijai). Keturios iš šių finansinių pataisų, kurių bendra vertė – 2,7 milijono eurų, taikytos toms pačioms keturioms valstybėms narėms, jos buvo susijusios tik su valstybės pagalba. Komisija dar nebuvo galutinai apsisprendusi dėl siūlomos 0,3 milijono eurų finansinės pataisos, taikytinos šeštajai valstybės pagalbos klaidai.

Konkurencijos GD vykdant valstybės pagalbos stebėjimą, atskleidžiama daug probleminių pagalbos schemų

52

Komisija privalo nuolat stebėti pagalbos schemas ir patikrinti, ar jos atitinka valstybės pagalbos taisykles ir kiek jos jas atitinka, ir, ypač jei suteikta pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, imtis visų tinkamų veiksmų. Vienas iš šių veiksmų – nepagrįstai skirtos pagalbos susigrąžinimas⁴¹. Todėl išnagrinėjome Konkurencijos GD 2009–2014 m. laikotarpiu vykdyto stebėjimo rezultatus; jie pateikti 4 lentelėje. Komisija toliau stebi anksčiau patvirtintas pagalbos schemas⁴².

4 lentelė

Konkurencijos GD vykdyto stebėjimo rezultatai, 2009–2014 m.¹

Pagalbos schema | Stebėtų schemų skaičius | Probleminių pagalbos schemų skaičius (ir procentinė dalis)³ | Probleminių pagalbos schemų, kurių trūkumai turėjo neigiamos įtakos suderinamumui, skaičius (ir procentinė dalis)
Valstybės pagalba, kuriai taikoma bendroji išimtis | 73 | 24 (32,9 %) | 9 (12,3 %)
Valstybės pagalba, apie kurią pranešta | 138 | 50 (36,2 %) | 7 (5,1 %)
Kita² | 1 | 1 (100,0 %) | 0 (%)
Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos | 8 | 4 (50,0 %) | 0 (%)
Iš viso | 220 | 79 (35,9 %) | 16 (7,3 %)

1 2009 metus įtraukiame todėl, kad Komisijos stebėjimo rezultatai apima 2009 m. ir 2010 m.

2 Konkurencijos GD aptiko vieną pagalbos schemą, kuri nebuvo nei BBIR schema, nei Visuotinių ekonominės svarbos paslaugų schema, nei patvirtinta schema (taigi tai buvo neteisėta schema).

3 Terminą „probleminis“ Konkurencijos GD vartoja nurodydamas valstybės pagalbos taisyklių pažeidimus – nuo formalių trūkumų, pavyzdžiui, neteisingo kaupimo taisyklių formulavimo, iki teisinių problemų, pavyzdžiui, BBIR sąlygų nenurodymo BBIR schemoje.

Šaltinis: Europos Komisija.

53

Nustatėme, kad pagalbos schemas, kurioms turi būti taikomas stebėjimas, Konkurencijos GD atrinko remdamasis rizikos analize ir atsižvelgdamas į skirtos pagalbos sumą. 2009–2014 m. laikotarpiu vidutiniškai buvo 2 401 pagalbos schema, apie kurios išlaidas buvo pranešama kasmet. Per tą laikotarpį Konkurencijos GD iš viso stebėjo 220 pagalbos schemų (30–75 pagalbos schemas per metus). Remiantis Konkurencijos GD skaičiavimais, pagal 2009–2014 m. laikotarpiu jo patikrintas schemas buvo suteikta daugiau kaip 20 % visos pagal pagalbos schemas skirtos valstybės pagalbos. Dauguma pagalbos schemų įgyvendinamos kelerius metus, o išlaidų ataskaitos yra metinės.

54

Komisija, remdamasi 2009–2014 m. laikotarpiu jos vykdytu stebėjimu, nustatė, kad apie 36 % visų pagalbos schemų buvo probleminės. Šios problemos buvo susijusios su pagalbos schemų rengimo trūkumais (pavyzdžiui, neteisėtu taisyklių dėl skatinamojo poveikio arba nuostatų dėl pagalbos intensyvumo ribų netaikymu) arba individualios pagalbos įgyvendinimo trūkumais (pavyzdžiui, neteisėtu įpareigojimo pranešti apie BBIR nustatytas ribas viršijančią individualią pagalbą nesilaikymu arba pagalbos suteikimu didelėms įmonėms, nors pagalbos schema turėjo būti taikoma tik MVĮ)⁴³. Labai svarbios yra tokios problemos, kurios turėjo poveikio suderinamumui (7,3 % visų atvejų). Tokiais atvejais Komisija gali taikyti pagalbos susigrąžinimo procedūrą. Labai didelis poveikio suderinamumui turėjusių problemų lygis buvo būdingas BBIR schemoms (12,3 % visų BBER atvejų).

55

Išsamesnė informacija, apimanti 2006–2014 m. laikotarpį ir išskaidyta pagal valstybes nares ir pagalbos kategorijas, pateikta II priede; iš šios informacijos matyti, kad, Konkurencijos GD nuomone, pusė arba daugiau visų penkiose valstybėse narėse (Graikijoje, Lietuvoje, Liuksemburge, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje) taikytų pagalbos schemų buvo probleminės. Nors Konkurencijos GD stebėjimas nėra konkrečiai susijęs su sanglaudos politika, II priede matyti, kad dažnai pagrindinė Konkurencijos GD vykdomo pagalbos stebėjimo kategorija yra regioninė plėtra.

2009–2014 m. laikotarpiu Konkurencijos GD vykdyto stebėjimo pagrindu susigrąžinta nedaug valstybės pagalbos

56

2009–2014 m. laikotarpiu vykdytos valstybės pagalbos stebėjimo pagrindu atitinkamos valstybės narės⁴⁴ iš pagalbos gavėjų aštuonis kartus savanoriškai susigrąžino neteisėtas išlaidas. Be to, Komisija ėmėsi aštuonių oficialių veiksmų, pavyzdžiui, tyrimo procedūrų. Taikant vieną iš šių veiksmų prieš Kiprą (jis pradėtas 2014 m.), 2015 m. buvo susigrąžinta 0,3 milijono eurų, susijusių su priemone, kuriai buvo nederamai pritaikyta BBIR nustatyta išimtis⁴⁵.

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu remiantis Komisijos duomenų bazėmis nebuvo galima atlikti valstybės pagalbos klaidų analizės

57

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nei Regioninės ir miestų politikos GD, nei Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD neregistravo jų nustatytų valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų taip, kad galėtų tinkamai atlikti valstybės pagalbos klaidų analizę. 2014–2020 m. programiniam laikotarpiui jie sukūrė duomenų bazę MAPAR (angl. „Management of Audit Processes, Activities and Resources“, liet. „Audito procedūrų, veiklos ir išteklių valdymas“), skirtą visiems jų ERPF, SF ir ESF audito metu nustatytiems faktams registruoti, juos suskirstant pagal rūšį, kategoriją ir svarbą. Valstybės pagalbos klaidos šioje duomenų bazėje priskiriamos atskirai kategorijai. Tačiau nustatėme, kad Konkurencijos GD neturėjo prieigos prie MAPAR.

58

Kita duomenų bazė, tvarkoma OLAF ir prieinama Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, bet neprieinama Konkurencijos GD, yra Pažeidimų valdymo sistema (PVS); ją naudodama, Komisija kas ketvirtį iš valstybių narių renka informaciją apie visus pažeidimus, susijusius su atvejais, kai ES įnašas viršija 10 000 eurų⁴⁶. 2010–2014 m. laikotarpiu valstybės narės pranešė apie 31 pažeidimą, susijusį su valstybės pagalba. Nors pažeidimų buvo visai nedaug, Komisija jų neišanalizavo.

59

Nustatėme šiuos informacijos apie pažeidimus pateikimo Pažeidimų valdymo sistemoje trūkumus:

a)nebuvo nustatyta speciali valstybės pagalbos klaidų grupavimo sistema, todėl atskirų valstybių narių klaidų kategorijos nėra suderintos; norint gauti informacijos apie valstybės pagalbos klaidas, būtų reikėję visomis oficialiomis kalbomis ieškoti žodžių „valstybės pagalba“;

b)pateikiant informaciją, dažniausiai nėra išsamiai nurodomas klaidų pobūdis ar rūšis. Pavyzdžiui, valstybės pagalbos klaida galėjo būti apibūdinta tik žodžiais „su valstybės pagalba susijusi problema“.

60

Nors Konkurencijos GD taip pat neturėjo duomenų bazės, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu jis, naudodamasis „Excel“ skaičiuokle, atliko horizontalią problemų, kurias nustatė vykdydamas stebėjimą, analizę. Su Regioninės ir miestų politikos GD ar Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD jis šia informacija nepasidalijo. Konkurencijos GD tai daryti pradėjo 2016 m. kovo mėn.

61

Kadangi nebuvo patikimų duomenų bazių ir Komisijos generaliniai direktoratai nepakankamai keitėsi informacija apie nustatytas valstybės pagalbos klaidas, nebuvo galima atlikti išsamios valstybės pagalbos klaidų sanglaudos srityje analizės. Ši analizė galėjo padėti Komisijai parengti išsamesnes ir geriau pritaikytas prevencines priemones, skirtas valstybėms narėms ir (arba) programoms (taip pat žr. 101–105 dalis).

Po 2011 m. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija sugriežtino viešosios infrastruktūros projektams taikomas valstybės pagalbos kontrolės priemones

62

1994 m. Komisija parengė gaires, kuriose buvo nurodyta, kad viešosios infrastruktūros projektų rengimas yra bendroji ekonomikos politikos priemonė ir valstybės pagalbos taisyklės jai netaikomos⁴⁷. Todėl valstybės narės Komisijai nepranešdavo apie viešąjį investicijų į oro uostus, uostus arba panašią viešąją infrastruktūrą finansavimą. Tačiau šiose gairėse Komisija jau buvo nurodžiusi, kad ekonominė veikla, vykdoma oro uostuose, kuri oro bendrovėms gali duoti tiesioginės ar netiesioginės naudos, galėtų būti laikoma valstybės pagalba⁴⁸. Šis skirtumas tarp „viešosios“ infrastruktūros ir „pritaikytos“ infrastruktūros buvo nustatytas 1995 m. metinėje konkurencijos ataskaitoje, o vėliau – Komisijos 2003 m. valstybės pagalbos vadove⁴⁹. Tačiau šiame vadove nurodyta, kad bendrosios valstybės pagalbos taisyklės netaikomos geležinkelių, oro, vidaus vandenų ir jūrų transportui. Dešimtajame XX a. dešimtmetyje kai kurie veiksniai, pavyzdžiui, rinkos liberalizavimas, privatizacija ir technologinė pažanga prisidėjo didinant infrastruktūros komercinio eksploatavimo apimtį. Nuo 1998 m. ir remiantis šia interpretacija Komisija keliems viešosios infrastruktūros projektams suteiktą pagalbą laikė valstybės pagalba.

63

2000 m. ir 2011 m. Europos Teisingumo Teismas priėmė sprendimus, kuriais patvirtinta nuomonė, kad viešasis investicijų į infrastruktūrą finansavimas yra susijęs su valstybės pagalba (žr. 7 langelį).

7 langelis

Du svarbūs Teisingumo Teismo sprendimai, susiję su viešosios infrastruktūros projektų atitiktimi valstybės pagalbos taisyklėms

2000 m. gruodžio mėn. priimtame sprendime Aéroports de Paris Bendrasis Teismas nutarė, kad oro uosto eksploatavimas, įskaitant oro uosto paslaugų teikimą oro vežėjams ir įvairiems oro uostuose veikiantiems paslaugų teikėjams, yra ekonominė veikla, todėl jam taikomos valstybės pagalbos taisyklės⁵⁰.

2011 m. kovo mėn. priimtame sprendime Leipzig Halle Bendrasis Teismas nutarė, kad tokiu atveju, jei infrastruktūros (pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo tako) statyba yra susijusi su ekonomine veikla (pavyzdžiui, keleivių gabenimu lėktuvais), pati statyba taip pat yra ekonominė veikla⁵¹.

64

2012 m. rugpjūčio mėn. Konkurencijos GD, remdamasis sprendimu Leipzig Halle, parengė rekomendacinius dokumentus (vadinamąsias analitines priemones), skirtus padėti valstybėms narėms įvertinti, ar apie infrastruktūros projektams teikiamą pagalbą turėtų būti pranešta Komisijai.

65

Tik po to, kai buvo priimtas sprendimas Leipzig Halle ir 2012 m. Komisija valstybėms narėms parengė gaires, padidėjo pranešimų apie infrastruktūros projektus skaičius⁵². 2014 m. Komisija, remdamasi sprendimais Aéroports de Paris ir Leipzig Halle, pareiškė nuomonę, kad Teisingumo Teismo sprendimai „taikytini bet kokiai infrastruktūrai, kuri eksploatuojama ekonominei veiklai vykdyti“, kad ir su kokiu sektoriumi tai būtų susiję⁵³.

Komisijos generaliniai direktoratai iki 2012 m. pabaigos, siekdami užtikrinti, kad priimant sprendimus dėl didelės apimties projektų, būtų atsižvelgiama ir į valstybės pagalbos taisykles, nepakankamai tarpusavyje derina veiksmus

66

Kai kurie ERPF/SF projektai yra tokios didelės finansinės apimties, jog tam, kad valstybė narė galėtų gauti bendrą ES finansavimą, turi būti priimtas specialus Komisijos sprendimas. Bendros tokių projektų tinkamos finansuoti išlaidos viršija 50 milijonų eurų, daugiausia tai yra stambūs infrastruktūros projektai⁵⁴. Tokie projektai vadinami didelės apimties projektais. Jei didelės apimties projektui teikiama pagalba yra valstybės pagalba, apie ją veikiausiai turi būti pranešta dėl jos dydžio⁵⁵.

67

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija priėmė 918 sprendimų dėl didelės apimties projektų, gavusių daugiau kaip 75 milijardus eurų ES įnašų; vidutinis ES įnašas į šiuos projektus buvo 82,6 milijono eurų. Iš viso šiems projektams skirta daugiau kaip 25 % visų ERPF/SF išlaidų, įvairiose valstybėse narėse šis rodiklis buvo labai nevienodas (žr. 7 diagramą).

68

Išsamesnė informacija apie 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisijos patvirtintus didelės apimties projektus pateikta III priede.

7 diagrama

Procentinė ES įnašų į didelės apimties projektus dalis visose ERPF/SF išlaidose, pagal valstybes nares

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.

69

Kad Komisija galėtų priimti pagrįstą sprendimą, valstybės narės didelės apimties projekto paraiškoje privalo pateikti įvairią informaciją, pagrįstą projekto tinkamumo, perspektyvumo, tvarumo, aplinkosauginio profilio ir prašomo finansavimo pagrįstumo vertinimu, taip pat valstybių narių pateiktą informaciją apie tai, ar teikiama valstybės pagalba. Komisijos duomenimis, nuo 2012 m. pabaigos Regioninės ir miestų politikos GD pagal savo vidaus procedūras oficialiai užklausia Konkurencijos GD dėl visų didelės apimties projektų paraiškų, šiame etape jis gali nurodyti Regioninės ir miestų politikos GD, kad apie projektą turi būti pranešta. Be to, Regioninės ir miestų politikos GD, kaip vadovaujantysis generalinis direktoratas, dėl didelės apimties projekto patvirtinimo sprendimo privalo pasikonsultuoti su Konkurencijos GD ir kitais susijusiais generaliniais direktoratais⁵⁶.

70

Tokios konsultacijos ypač svarbios, kai valstybė narė didelės apimties projekto paraiškoje nurodo, kad valstybės pagalba nebus teikiama, nes tokiu atveju Konkurencijos GD negauna pranešimo. Tačiau net ir tokiu atveju, kai Komisija, priimdama sprendimą, patvirtina didelės apimties projektą, nėra garantijos, kad projektas atitinka valstybės pagalbos taisykles. Išanalizavus Komisijos sprendimus dėl didelės apimties projektų, nustatyta, kad nė viename iš jų nebuvo nurodyta, jog tuo sprendimu nėra patvirtinama projekto atitiktis taikomiems valstybės pagalbos teisės aktams.

71

Iki 2012 m. pabaigos 2007 –2013 m. programavimo laikotarpiu iš 918 patvirtintų didelės apimties projektų Komisija patvirtino 440. Šių projektų atveju Konkurencijos GD sistemingai netikrino, ar investicijos į viešąją infrastruktūrą gali būti susijusios su valstybės pagalba. Be to, 2012 m. lapkričio mėn. Komisija parengė valstybėms narėms skirtą aiškinamąją pastabą, kurioje nurodė, kad jis „neketina sistemingai tikrinti šioje pastaboje nurodytų didelės apimties infrastruktūros projektų, dėl kurių iki šios pastabos parengimo dienos jau buvo priimtas sprendimas […]“⁵⁷. Iš esmės valstybė narė gali gauti Komisijos sprendimą, kuriuo patvirtinamas didelės apimties projektas, tačiau jis gali ir neatitikti valstybės pagalbos taisyklių.

Valstybių narių audito institucijos skiria nepakankamai dėmesio valstybės pagalbos taisyklių laikymuisi

72

Valstybių narių audito institucijos yra svarbi kontrolės grandinės, kuria Komisija grindžia savo taikomą patikinimo mechanizmą sanglaudos politikos srityje, dalis. Todėl svarbu, kad audito institucijos turėtų reikiamų ekspertinių žinių ir atliktų tinkamos kokybės patikras. Pirmiausia šie dalykai turi didelę reikšmę tikrinant atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, nes tokios patikros yra svarbi klaidų ir neteisėtų išlaidų nustatymo sanglaudos srityje priemonė, nors ESF atveju jų reikšmė ir gerokai mažesnė nei ERPF ir SF atveju (žr. 33–36 dalis).

73

Atlikdami apklausą, audito institucijų paprašėme pateikti jų atlikto audito rezultatus, susijusius su valstybės pagalba, ir išnagrinėjome, kaip jų metinėse kontrolės ataskaitose (MKA), susijusiose su ERPF/SF veiksmų programomis, pranešama apie valstybės pagalbos klaidas. Atlikdami metinius atitikties auditus, peržiūrėjome audito institucijų kontrolinius sąrašus, naudojamus tikrinant atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms. Be to, audito institucijų pasiteiravome, ar iš Komisijos jos gavo pakankamai pagalbos ir kaip dažnai valstybės pagalbos srityje jos bendradarbiavo su kitų valstybių narių institucijomis (pavyzdžiui, valstybės pagalbos tarnybomis).

Audito institucijos nustatė gerokai mažiau valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų nei Komisija arba Teisingumo Teismas

74

2010–2014 m. laikotarpiu, remdamosi per apklausą pateikta informacija, audito institucijos apskaičiavo, kad apie trečdalis jų tikrintų ERPF/SF ir ESF projektų buvo susiję su valstybės pagalba. Audito institucijų nustatytas vidutinis su šiais projektais susijęs valstybės pagalbos klaidų lygis buvo 3,6 % (žr. 8 diagramą). Nors ir taikėme panašią atrankos metodiką⁵⁸, mes nustatėme, kad tuo pačiu laikotarpiu su ERPF/SF ir ESF projektais susijęs valstybės pagalbos klaidų lygis buvo penkis kartus didesnis už šį rodiklį (žr. 35 dalį, 2 lentelė).

8 diagrama

Audito institucijoms atliekant projektų auditą nustatyta valstybės pagalba, 2010–2014 m.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis apklausos rezultatais.

75

Taip pat išanalizavome 2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos generaliniam direktoratui pateiktas 1 026 MKA, susijusias su ERPF/SF veiksmų programomis (žr. 5 lentelę). Šiose MKA audito institucijos turėjo pateikti pagrindinius jų atlikto projektų audito rezultatus⁵⁹. Pirmiausia peržiūrėjome, kaip informuojama apie valstybės pagalbos klaidas. Nustatėme, kad informacija apie valstybės pagalbos klaidas buvo pateikta tik 40-yje iš 1 206 MKA (3,9 %). Metinėse kontrolės ataskaitose nurodyta, kad daugiausia buvo daroma su de minimis pagalba susijusių klaidų.

5 lentelė

Regioninės ir miestų politikos generaliniam direktoratui pateiktos MKA, 2010–2014 m.

Metai | Peržiūrėtų MKA skaičius | MKA, kuriose nustatyta su valstybės pagalba susijusių trūkumų, skaičius | Nustatymo dažnumas
2010 | 199 | 4 | 2,0 %
2011 | 211 | 8 | 3,8 %
2012 | 203 | 9 | 4,4 %
2013 | 209 | 9 | 4,3 %
2014 | 204 | 10 | 4,9 %
Iš viso | 1 026 | 40 | 3,9 %

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Regioninės ir miestų politikos generaliniam direktoratui pateiktų MKA analize.

76

Atlikę analizę, nustatėme, kad MKA, kuriose buvo nurodyta valstybės pagalbos klaidų, dalis įvairiose valstybėse narėse buvo skirtinga; iš viso radome penkias Danijos MKA, kuriose buvo minimos valstybės pagalbos klaidos, po keturias tokias Kipro, Estijos ir Prancūzijos MKA ir po tris tokias Vengrijos ir Lietuvos MKA. Aštuonių valstybių narių atveju (Belgijos, Airijos, Italijos, Liuksemburgo, Maltos. Austrijos, Slovėnijos ir Slovakijos) neradome nė vienos MKA, kurioje būtų paminėtos valstybės pagalbos klaidos.

77

Palyginti su Komisijos ir mūsų atliktų patikrų rezultatais (atitinkamai žr. 47–56 ir 33–44 dalis), audito institucijos nustatė gerokai mažiau valstybės pagalbos klaidų.

78

Atlikdami su 2014 m. susijusį metinį atitikties auditą, peržiūrėjome 53 atrinktus audito kontrolinius sąrašus, kuriuos audito institucijos naudojo atlikdamos projektų auditą. Nustatėme, kad 18 iš jų (apie 33 %) turėjo didelių trūkumų; pavyzdžiui, pagal kontrolinį sąrašą nereikalauta patikrinti pagalbos intensyvumo, nors tai yra vienas pagrindinių klaidų šaltinių, kuriuos mes nustatome atlikdami auditą (žr. 39 dalį)⁶⁰. Tinkami valstybės pagalbos kontroliniai sąrašai audito institucijoms galėtų padėti nustatyti valstybės pagalbos klaidas.

79

2015 m. Komisija paragino audito institucijas išspręsti šį klausimą; atlikę analizę, nustatėme, kad šiuo požiūriu padaryta didelė pažanga⁶¹.

Valstybių narių institucijoms reikalinga didesnė parama tikrinant atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms

80

Beveik visos audito institucijos, kurios pateikė atsakymus į mūsų pateiktus klausimus, manė, kad ES valstybės pagalbos teisinė sistema mažiausiai yra gana sudėtinga (žr. 9 diagramą). Daugiau kaip 35 % šių institucijų nurodė, kad pagrindinė valstybės pagalbos sudėtingumo priežastis yra teisės aktų skaičius. Dar 35 % nurodė, kad joms buvo sunku praktiškai taikyti teisės aktus. Valstybės pagalbos teisinės sistemos apžvalga pateikta IV priede.

9 diagrama

ES valstybės pagalbos teisinės sistemos vertinimas: audito institucijų atsakymai į klausimus

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis apklausos rezultatais.

81

Daugiau kaip 85 % visų audito institucijų, atsakiusių į mūsų pateiktus klausimus, taip pat manė, kad joms būtų pravartu gauti didesnę Komisijos paramą (žr. 10 diagramą). Dažniausiai nurodytos tokios paramos formos – praktinis vadovas su konkrečių atvejų tyrimais (beveik 70 %) ir papildomos mokymo priemonės (50 %).

10 diagrama

Valstybės pagalbos srityje reikalinga didesnė Komisijos parama: audito institucijų atsakymai į klausimus

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis apklausos rezultatais.

82

Be to, surengus apklausą, nustatyta, kad beveik 70 % audito institucijų į valstybės pagalbos tarnybas kreipdavosi labai retai arba niekada nesikreipdavo. Aštuonių valstybių narių audito institucijos nežinojo, kad jų valstybėje narėje yra centriniu lygmeniu veikianti valstybės pagalbos tarnyba. Dažniau bendradarbiaudamos su valstybės pagalbos tarnybomis, audito institucijos galėtų įgyti daugiau praktinių žinių valstybės pagalbos klausimais.

Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti taikomi valstybės pagalbos teisės aktai ir būtų didinami valstybių narių administraciniai gebėjimai

83

Siekėme išsiaiškinti, ar Komisija, imdamasi tinkamų prevencinių veiksmų, sprendė valstybės pagalbos reikalavimo nesilaikymo sanglaudos politikos srityje problemą. Tokie prevenciniai veiksmai gali būti teisėkūros veiksmai, pavyzdžiui, taisyklių supaprastinimas arba ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymas stebėjimo tikslais, ir su teisėkūra nesusiję veiksmai, pavyzdžiui, mokymas, seminarai ir gerosios patirties sklaida. Šie veiksmai gali būti susiję su valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis valdant ir kontroliuojant sanglaudos politikos ir kitose srityse teikiamą valstybės pagalbą.

Išplėtojus Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, mažėja Komisijos atsakomybė ir didėja valstybių narių atsakomybė

Naujajame BBIR nustatyta daugiau reikalavimo pranešti išimčių, padidintas skaidrumas ir nustatyti vertinimo reikalavimai

84

2009–2014 m. laikotarpiu pagal BBIR buvo išleista daugiau kaip 115 milijardų eurų⁶². 2014 m. birželio mėn. Komisija priėmė naują BBIR, pakeitusį 2008 m. BBIR. Šio naujo BBIR priėmimas yra svarbiausias 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės pagalbos srityje Komisijos atliktas veiksmas. Pagrindiniai pakeitimai, padaryti 2014 m. BBIR, yra tokie:

a)išplėsta reglamento taikymo sritis;

b)pakeistas skatinamojo poveikio taikymas;

c)nustatyti didesni skaidrumo reikalavimai;

d)nustatytas didelių pagalbos schemų ex post vertinimas.

Taikymo srities išplėtimas

85

BBIR taikymo sritis buvo išplėsta nustačius naujas pagalbos kategorijas⁶³, išplėtus pagalbos kategorijų, kurioms dar 2008 m. BBIR buvo taikomos išimtys, aprėptį⁶⁴ ir padidinus pranešimo ribas ir pagalbos intensyvumo dydžius, taikytinus tam tikroms pagalbos priemonėms⁶⁵.

86

Gerokai išplėsta taikymo sritis: Konkurencijos GD vertinimu, 2008 m. BBIR buvo taikomas 60 % pagalbos priemonių ir 30 % skirtų pagalbos sumų⁶⁶. Palyginti, Konkurencijos GD skaičiavimais, 2014 m. BBIR galėjo būti taikomas 75–90 % 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pagalbos priemonių ir 67 % skirtų pagalbos sumų (žr. 11 diagramą)⁶⁷. Tikslų taikymo srities išplėtimo poveikį bus galima įvertinti tik ateityje.

11 diagrama

Apskaičiuotasis minimalus 2014 m. BBIR taikymo srities išplėtimo poveikis, palyginti su 2008 m. BBIR

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos skaičiavimais ir 2008 m. ir 2014 m. BBIR.

87

Išplėtusi BBIR taikymo sritį, Komisija labai sumažino valstybių narių ir savo generalinių direktoratų administracinę naštą, nes reikės pranešti apie gerokai mažiau pagalbos priemonių. Tačiau, išplėtusi BBIR taikymo sritį, Komisija taip pat sumažino savo atsakomybę ir padidino valstybių narių atsakomybę. Dabar valstybės narės turės patikrinti didesnio skaičiaus pagalbos priemonių atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, pavyzdžiui, pagalbos intensyvumo ribų laikymąsi ir skatinamojo poveikio įrodymus. Remiantis Komisijos vykdytu stebėjimu, nustatyta, kad 2009–2014 m. laikotarpiu valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos pagalbos schemas, padarė daug klaidų. Šios klaidos galėjo turėti įtakos suderinamumui, pirmiausia – pagal BBIR taikomų schemų (žr. 52–54 dalis).

Pakeistas skatinamojo poveikio taikymas

88

Valstybės pagalba gali būti veiksminga siekiant norimo viešosios politikos tikslo tik tuo atveju, jei ji turės skatinamąjį poveikį, t. y. jei pagalbos gavėjas bus paskatintas imtis veiklos, kurios be pagalbos nesiimtų (žr. 40 dalį). Antruoju svarbiu 2014 m. BBIR padarytu pakeitimu siekta padėti didelėms įmonėms, kurios pagalbą gauna pagal pagalbos schemą, įrodyti šį skatinamąjį poveikį, joms taikomus reikalavimus suvienodinant su MVĮ taikomais reikalavimais (žr. 6 lentelę). Taip dar labiau sumažinta Komisijos, valstybių narių ir minėtų įmonių administracinė našta.

6 lentelė

Skatinamojo poveikio įrodymo pagal 2008 m. ir 2014 m. BBIR palyginimas

| 2008 m. BBIR | 2014 m. BBIR
Pagalba MVĮ | a)Prieš pradedant vykdyti su projektu ar veikla susijusius darbus, pateikiama paraiška dėl projekto.
Pagal pagalbos schemas didelėms įmonėms teikiama pagalba | a)Prieš pradedant vykdyti su projektu ar veikla susijusius darbus, pateikiama paraiška dėl projekto.
a)Patikrinama, ar iš pagalbos gavėjo parengtų dokumentų matyti, kad dėl pagalbos iš esmės padidėja projekto apimtis ir mastas, iš esmės paspartėja projekto užbaigimas arba iš esmės padidėja projektui išleidžiama suma. | –

Ne pagal pagalbos schemą didelėms įmonėms teikiama pagalba

a)Prieš pradedant vykdyti su projektu ar veikla susijusius darbus, pateikiama paraiška dėl projekto;

b)patikrinama, ar iš pagalbos gavėjo parengtų dokumentų matyti, kad dėl pagalbos iš esmės padidėja projekto apimtis ir mastas, iš esmės paspartėja projekto užbaigimas arba iš esmės padidėja projektui išleidžiama suma

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis 2008 m. ir 2014 m. BBIR.

Didesni skaidrumo reikalavimai

89

Trečiasis svarbus 2014 m. BBIR pakeitimas yra reikšmingas skaidrumo reikalavimų padidinimas. Šiuo metu pagal skaidrumo reikalavimus reikalaujama, kad valstybės narės skelbtų informaciją ne tik apie pagalbos schemas ir ad hoc pagalbą, bet ir apie atskiras pagalbos priemones, kurių suma viršija 500 000 eurų, finansuojamas pagal pagalbos schemas⁶⁸. Pagal 2008 m. BBIR valstybės narės turėjo siųsti informaciją tik apie didelės apimties atskiras pagalbos priemones ir tik Komisijai (neskelbdamos šios informacijos) ir tik informaciją apie regioninės investicinės pagalbos ir pagalbos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai kategorijas esant specialioms aplinkybėms⁶⁹.

90

Norėdamas padėti centralizuotai paskelbti visą tokiems valstybės pagalbos skyrimo atvejams skirtose nacionalinėse arba regioninėse svetainėse skelbiamą informaciją, Konkurencijos GD, bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis, parengė specialią IT priemonę – vadinamąjį skaidraus skyrimo modulį (angl. „Transparency Award Module“). Šia priemone galima naudotis nuo 2016 m. liepos 1 d.⁷⁰

91

Manome, kad padidėjus skaidrumui, valstybėse narės bus labiau laikomasi valstybės pagalbos taisyklių, nes suinteresuotieji subjektai turės geresnės informacijos, kuria remiantis bus galima teikti skundus dėl neteisėtos pagalbos. Komisija privalo išnagrinėti visus tokius skundus (žr. 20 dalį).

Didelių pagalbos schemų ex post vertinimas

92

2014 m. BBIR Komisija pradėjo taikyti tam tikrų kategorijų pagalbos schemų, kurių metinis biudžetas viršija 150 milijonų eurų, ex post vertinimo principą⁷¹. Šiuos vertinimus, siekdamos teigiamą pagalbos schemos poveikį palyginti su neigiamu poveikiu, turi atlikti valstybės narės. Dėl reikalavimo atlikti ex post vertinimą didėja valstybių narių administracinė našta; tačiau Konkurencijos GD šį padidėjimą apribojo, reikalaudamas įvertinti tik dideles pagalbos schemas. Pagal 2014 m. BBIR, iki 2015 m. pabaigos valstybės narės Konkurencijos GD pateikė 18 vertinimo planų. Pirmuosius vertinimo rezultatus numatoma gauti 2017 m.

Naujojo BBIR taikymas atgaline data

93

Naujasis BBIR buvo paskelbtas 2014 m. birželio 26 d. ir įsigaliojo 2014 m. liepos 1 d. 58 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „šis reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo skirtai individualiai pagalbai“⁷². Tai reiškia, kad iki 2014 m. BBIR įsigaliojimo suteikta pagalba, kuri tuo metu, kai ji buvo skirta, buvo nesuderinama su vidaus rinka, vėliau, nustačius, kad pagal naujas arba pakeistas minėto reglamento nuostatas ji yra suderinama, gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka⁷³. Pavyzdžiui, pagalbos gavėjas galėjo neįvykdyti sąlygų dėl skatinamojo poveikio, galiojusių tuo metu, kai buvo skirta pagalba, tačiau vykdo 2014 m. BBIR nustatytas naujas sąlygas. Dėl 2014 m. BBIR taikymo atgaline data šios pagalbos valstybėms narėms nebereikėtų susigrąžinti.

94

Dėl reglamento taikymo atgaline data gali būti, kad pagalbos priemonės bus deklaruotos kaip suderinamos su vidaus rinka dėl nuostatos pasikeitimo arba naujos nuostatos, kuri negaliojo tuo metu, kai pagalba buvo skirta. 2009–2014 m. laikotarpiu vykdydama stebėjimą, Komisija nustatė 16 problemų, turėjusių neigiamos įtakos pagalbos suderinamumui tuo metu, kai ji buvo skirta. Vėliau, atsižvelgdama į 2014 m. BBIR taikymą atgaline data, keturiais iš šių atvejų ji nustatė, kad pagalba yra suderinama. 2014 m. atlikdami metinius atitikties auditus, mes taip pat nustatėme dvi valstybės pagalbos klaidas, kurios tuo metu, kai buvo skirta pagalba (kai galiojo 2008 m. BBIR), turėjo finansinės reikšmės, tačiau tuo metu, kai buvo atliekamas auditas (jau įsigaliojus 2014 m. BBIR), buvo laikomos tik atitikties problema.

Vis dar kyla sunkumų stebint neteisėtos pagalbos susigrąžinimo statusą valstybėse narėse

95

Pagal 2014 m. BBIR ir toliau taikomas dar 2008 m. BBIR nustatytas principas, kad pagalbą draudžiama teikti įmonėms, kurios dar neįvykdė vykdomojo rašto sumoms išieškoti⁷⁴. Ši nuostata vadinama Deggendorf principu.

96

Komisijai priėmus sprendimą dėl pagalbos susigrąžinimo, susijusi valstybė narė privalo iš pagalbos gavėjo susigrąžinti neteisėtą pagalbą. Sprendimai dėl pagalbos susigrąžinimo skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Skirtingai nei individualios pagalbos atveju, kai sprendime dėl susigrąžinimo yra nustatytas naudos gavėjas, pagalbos schemų atveju paprastai valstybė narė turi nustatyti ir pranešti Komisijai, kokios įmonės pasinaudojo pagalba ir kokia atitinkama pagalbos suma turi būti susigrąžinta. Todėl, jei sprendimas dėl pagalbos susigrąžinimo taikomas nacionalinėms pagalbos schemoms, Oficialiajame leidinyje skelbiamame sprendime konkrečios susijusios įmonės nėra nurodomos. Be to, valstybė narė yra atsakinga už susigrąžinimo vykdymą ir už šios informacijos pranešimą Komisijai. Tačiau neįdiegta jokia sistema, kuria naudojantis apie ES valstybėse narėse vykdomų susigrąžinimo procedūrų (t. y. ar susigrąžinimo pavedimas jau yra apmokėtas ar vis dar nėra) statusą galėtų sužinoti susijusios kitos valstybės narės institucijos. Pirmiausia dėl to problemų kyla tada, kai įmonė vykdo veiklą daugiau nei vienoje valstybėje narėje.

Regioninės pagalbos gairėse nustačius griežtesnes pagalbos sąlygas, skatinama taikyti BBIR

97

Komisijos nuomone, dėl pagalbos, kuri teikiama pagal valstybės pagalbos gaires (žr. IV priedą), dėl pagalbos dydžio (individualios pagalbos, viršijančios BBIR nustatytas pranešimo ribas) arba jos rūšies (pavyzdžiui, pagal regioninės pagalbos gaires turi būti pranešama apie veiklos pagalbą kai kurių regionų MVĮ⁷⁵) kyla didelis pavojus vidaus rinkai. Dėl šios priežasties gairių nuostatos yra griežtesnės už BBIR nuostatas. Regioninės pagalbos gairėse (tai vienos iš septynerių valstybės pagalbos gairių, kurios buvo peržiūrėtos 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu) daugiausia dėmesio skiriama gyvenimo lygio kėlimui nepalankioje padėtyje esančiose vietovėse (tam tikrose vietovėse, kuriose BVP vienam gyventojui yra neviršija 75 % ES vidurkio) ir gyventojų tankiui tokiose vietovėse (tam tikrose vietovėse, kuriose gyventojų tankis mažesnis kaip 12,5 gyventojo viename kvadratiniame kilometre), šios gairės yra labai svarbios sanglaudos politikos požiūriu.

98

2014–2020 m. regioninės pagalbos gairėmis – įpareigojant centrinėje svetainėje skelbti susijusią informaciją – didinamas skaidrumas⁷⁶. Sumažinus didžiausią pagalbos intensyvumą, kuris didelėms įmonėms gali būti taikomas visuose regionuose, išskyrus neturtingiausius, šiomis gairėmis sumažinta rizika, kad dėl pagalbos bus iškraipyta vidaus rinka⁷⁷. Be to, jose pakeistas skatinamojo poveikio taikymas. Pavyzdžiui, dabar gairėse reikalaujama, kad investicinės pagalbos gavėjai, remdamiesi priešingos padėties scenarijumi, paaiškintų, kas būtų atsitikę, jei jie nebūtų gavę pagalbos⁷⁸. Šis reikalavimas taikomas ir MVĮ, todėl, skatinamojo poveikio įrodymo požiūriu, regioninės pagalbos gairės yra gerokai griežtesnės už BBIR (žr. 88 dalį).

99

Be to, regioninės pagalbos gairėse tam tikromis sąlygomis reikalaujama atlikti pagalbos schemų ex post vertinimą. Pagalbos schemų ex post vertinimą Konkurencijos GD gali pavesti tada, kai šių schemų biudžetas yra didelis, kai jos yra naujoviškos arba kai yra numatomi dideli rinkos, technologijų arba reguliavimo pokyčiai⁷⁹. 2016 m. birželio 30 d. pagal valstybės pagalbos gaires, įskaitant regioninės pagalbos gaires, iki 2015 m. pabaigos valstybės narės pateikė dešimt vertinimo planų.

Dėl to, kad buvo nustatytos naujos ex ante sąlygos ir didelės apimties projektų patvirtinimo procedūra, gali pagerėti valstybės pagalbos taisyklių laikymasis sanglaudos politikos srityje

100

2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtame Bendrųjų nuostatų reglamente padaryti du sanglaudos politikos srityje teikiamos valstybės pagalbos požiūriu labai svarbūs pakeitimai⁸⁰:

a)nustatytos ex ante sąlygos;

b)nustatyta nauja, neprivaloma didelės apimties projektų patvirtinimo procedūra.

Praeityje daugiausia problemų Komisija nustatė ne tose valstybėse narėse, kurios neįvykdė ex ante sąlygų

101

Ex ante sąlygos – tai iš anksto nustatytais kriterijais grindžiamos sąlygos, kurias Komisija laiko būtinomis, kad ES lėšos būtų naudojamos veiksmingai ir efektyviai. Valstybės pagalba yra viena iš sričių, kuriose yra nustatytos šios sąlygos. Komisijos teigimu, įvykdžius šias sąlygas, galima sumažinti valstybės pagalbos klaidų arba probleminių atvejų skaičių, nes, laikantis šių sąlygų, padedama tobulinti valstybių narių, kurios turėtų pagerinti valstybei pagalbai keliamų reikalavimų laikymąsi, valdymo ir kontrolės sistemas.

102

Valstybės narės turėjo pačios įvertinti, ar ir kaip jos laikosi trijų kriterijų – veiksmingo valstybės pagalbos taisyklių taikymo, darbuotojų mokymo ir informavimo, administracinių gebėjimų⁸¹. Penkios valstybės narės, Komisijai pritarus, padarė išvadą, kad jos nesilaikė sąlygų partnerystės susitarimų patvirtinimo metu (žr. 7 lentelę).

7 lentelė

Valstybės narės, nesilaikančios su valstybės pagalbai keliamomis ex ante sąlygomis susijusių kriterijų

Kriterijus | Kroatija | Čekija | Italija | Rumunija | Slovakija
Veiksmingo valstybės pagalbos taisyklių taikymo užtikrinimo priemonės | - | - | - | - | -
Darbuotojų mokymo ir informavimo priemonės | - | √ | - | √ | √
Administracinių gebėjimų užtikrinimo priemonės | - | - | - | √ | -

Pastaba:√ reiškia, kad šio kriterijaus yra laikomasi;

-reiškia, kad šio kriterijaus yra nesilaikoma.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.

103

Kiekvienu atveju Regioninės ir miestų politikos GD ir susijusi valstybė narė susitarė dėl įvairių veiksmų, kurių turėtų imtis valstybės narės; šie veiksmai aprašyti veiksmų planuose. Kai kurių veiksmų pavyzdžiai pateikti 8 langelyje.

8 langelis

Veiksmų, kurie turi būti įgyvendinti, kad būtų įvykdyti su valstybės pagalbai keliamomis ex ante sąlygomis susiję kriterijai

7 lentelėje nurodytos valstybės narės turi imtis priemonių, susijusių su:

veiksmingu valstybės pagalbos taisyklių taikymu: sutartų veiksmų pavyzdžiai:

įsteigti centrinius valstybės pagalbos registrus, kurie padėtų užtikrinti 2014 m. BBIR laikymąsi arba registruoti de minimis pagalbą (Italija ir Rumunija)

užtikrinti Deggendorf principo laikymąsi, pavyzdžiui, paskelbiant įmonių, kurios dar neįvykdė vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, sąrašą (Čekija, Italija ir Rumunija);

darbuotojų mokymu ir informavimu: sutartų veiksmų pavyzdžiai:

reikalauti, kad darbuotojai kasmet baigtų ne mažiau kaip du valstybės pagalbos mokymo kursus (Italija)

sukurti veikiantį valstybės pagalbos ekspertų ir koordinatorių tinklą (Kroatija)

administracinių gebėjimų užtikrinimu: sutartų veiksmų pavyzdžiai:

reikalauti, kad valstybė narė savo administracinius gebėjimus padidintų nuo 10 iki 15 etatų (Slovakija)

patvirtinti nacionalinėms institucijoms, kurios dalyvauja valdant struktūrinius ir investicinius fondus, skirtą personalo įdarbinimo planą (Kroatija)

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis valstybės pagalbos ex ante sąlygų įgyvendinimo veiksmų planais.

104

Šie veiksmai turi būti įgyvendinti iki 2016 m. pabaigos. Kai valstybės narės pateiks veiksmų planų įgyvendinimo ataskaitas, Komisija įvertins, ar šie planai buvo įvykdyti. Jei Komisija, remdamasi savo vertinimu, padarys išvadą, kad veiksmų planas nebuvo tinkamai įgyvendintas, ji gali nutraukti mokėjimus atitinkamai valstybei narei⁸². 2016 m. rugpjūčio mėn. Komisijos vertinimas, ar penkios valstybės narės įgyvendino visus savo veiksmų planuose nustatytus veiksmus vis dar buvo atliekamas.

105

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Bendrųjų nuostatų reglamentas nereikalavo, kad valstybės narės savo pačių veiklos rezultatų įvertinimus grįstų atitiktimi valstybės pagalbos taisyklėms, tačiau buvo nustatyti trys specialūs kriterijai dėl administracinės tvarkos (žr. 7 lentelę). Tikrinant valstybių narių savo pačių įvertinimų tinkamumą Komisija efektyviai nepasinaudojo turima stebėjimo informacija, kad galėtų rekomenduoti veiksmų planus visoms valstybėms narėms, kuriose anksčiau buvo nustatyta rimtų problemų. Visų pirma remiantis Konkurencijos GD 2006–2014 m. vykdyto stebėjimo rezultatais, keliose valstybėse narėse, rengiant ir įgyvendinant pagalbos priemones, problemų kildavo dažniau nei tose, kurios padarė išvadą, kad neįvykdė valstybei pagalbai keliamų ex ante sąlygų (žr. 55 dalį).

Didelės apimties projektams taikant alternatyvią patvirtinimo procedūrą Komisijai galėtų geriau spręsti su valstybės pagalba susijusius klausimus, tačiau ši procedūra ne visada suteikia valstybėms narėms teisinį tikrumą.

106

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu didelės apimties projektus Komisija tvirtino peržiūrėjusi valstybių narių atsiųstas paraiškas dėl projektų (žr. 66–71 dalis). 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą⁸³ buvo pradėta taikyti antra alternatyvi patvirtinimo procedūra, pagal kurią paraišką vertina nepriklausomas ekspertas prieš tai, kai valstybė narė siunčia pranešimą Komisijai (žr. 9 langelį). Šios alternatyvios procedūros taikymas nėra privalomas; nuo 2016 m. birželio mėn. pagal šią alternatyvią procedūrą pateikta tik viena paraiška dėl didelės apimties projekto.

9 langelis

Nepriklausomo eksperto skyrimas ir nepriklausomo kokybės vertinimo patvirtinimas

Nepriklausomas ekspertas peržiūri pasiūlymą dėl didelės apimties projekto. Atliekant šią peržiūrą, išanalizuojamas pagal priemonę teikiamos pagalbos pobūdis ir šios priemonės suderinamumas su vidaus rinka. Jei paraiška dėl projekto įvertinama teigiamai, vadovaujančioji institucija gali patvirtinti didelės apimties projektą ir nusiųsti jį Komisijai. Jei Komisija nustato didelių nepriklausomo kokybės vertinimo ataskaitos trūkumų, ji per tris mėnesius gali pareikšti nepritarianti projekto patvirtinimui.

Ekspertą pasirenka valstybė narė, jį turi patvirtinti Komisija. Komisija jau yra iš anksto patvirtinusi ekspertų grupę „Bendra pagalba Europos regionų projektams“ (JASPERS)⁸⁴.

107

Ši alternatyvi didelės apimties projektams taikoma procedūra galėtų padėti Komisijai geriau spręsti su valstybės pagalba susijusius klausimus, tačiau ja ne visada skirta valstybėms narėms suteikti teisinį apibrėžtumą dėl teisinės pagalbos atitikties, kai yra priimamas sprendimas dėl didelės apimties projekto. Šis tikrumas galimas tik pasiremiant valstybės narės pranešimu, po kurio Komisija priima sprendimą dėl valstybės pagalbos (žr. 70 dalį).

Komisijos parengtu valstybės pagalbos bendruoju veiksmų planu siekiama padidinti valstybių narių administracinius gebėjimus ir tam būtinas nuolatinis dėmesys

108

2015 m. kovo mėn. Konkurencijos GD ir Regioninės ir miestų politikos GD susitarė dėl bendro veiksmų plano valstybės pagalbos srityje⁸⁵.

109

Šiame veiksmų plane pradžioje buvo nustatyti šeši veiksmai, kuriais siekiama visose valstybėse narėse padidinti informuotumą ir pagerinti praktines žinias valstybės pagalbos klausimais: gerosios patirties nustatymas ir sklaida, mokymo kursai valstybės pagalbos specialistams, konkrečioms šalims skirti praktiniai seminarai, seminarai specialistams, tolesnis klausimų ir atsakymų duomenų bazės kūrimas (EKT-ET tinklas⁸⁶) ir valstybės pagalbos informacinės duomenų bazės sukūrimas. 2016 m. Komisija pridėjo septintą veiksmą (žr. 8 lentelę).

8 lentelė

Komisijos valstybės pagalbos bendrasis veiksmų planas

Numeris | Veiksmas ir galutinis terminas | Aprašymas | Padėtis 2016 m. kovo mėn. pabaigoje
1 | Gerosios patirties nustatymas ir sklaida Pirmuosius rezultatus tikimasi gauti 2015 m. II ketvirtį | Įvairiose valstybėse narėse taikomų veiksmingų priemonių sąrašo sudarymas, siekiant padidinti administracinius gebėjimus ir nustatyti gerąją patirtį, kuria būtų galima pasidalyti. | Baigta 2016 m.
2 | Nacionalinio valstybės pagalbos specialisto mokymas Europos struktūrinių ir investicijų fondų klausimais¹ 2015 m. II ketvirtis | Valstybės pagalbos specialistams skirtų specialių vienos dienos mokymų surengimas Briuselyje | Nebuvo įvykę 2016 m. rugpjūčio mėn.
3 | Konkrečioms šalims skirti praktiniai seminarai Pradėti 2015 m. II ketvirtį | Konkrečioms šalims skirtų interaktyvių seminarų surengimas valstybėse narėse, kurios nevykdo valstybės pagalbai keliamų ex ante sąlygų arba kuriose nustatyta didelių problemų. | Seminarai buvo surengti 2014 m. (Ispanijoje) ir 2015 m. (Bulgarijoje, Kroatijoje, Čekijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje).
4 | Seminarai specialistams, internetiniai mokymo kursai Nuolatinis veiksmas | Žinių sklaida per labai specifinius seminarus, specialiai skirtus konkrečiai temai arba klausimui | 2016 m. sausio mėn. surengtas teminis praktinis seminaras mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų klausimais.
5 | Klausimų ir atsakymų duomenų bazės kūrimas Nuolatinis veiksmas | Rekomendacijų dėl naujų taisyklių aiškinimo teikimas visiems nacionaliniams valstybės pagalbos specialistams, naudojant Konkurencijos GD visapusiškai valdomą bendrą IT platformą. | 2016 m. birželio mėn. pateikta daugiau kaip 600 klausimų ir atsakymų; jie šiuo metu perkeliami į e. valstybės pagalbos vikį (žr. 6 veiksmą).
6 | Valstybės pagalbos vikio kūrimas Nuolatinis veiksmas | Keletas puslapių, kuriuose apibendrinami svarbūs per EKN-ET pateikti klausimai. | 2016 m. vasario mėn. internete pradėjo veikti vadinamasis e. valstybės pagalbos vikis. 2016 m. birželio mėn. buvo pateikta apie 270 klausimų ir atsakymų.

7
Specialaus mokymo modulio kūrimas
Regioninės ir miestų politikos GD, Užimtumo socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Konkurencijos GD su Europos viešojo administravimo institutu rengia dviejų dienų mokymus valstybės pagalbos srityje. Dvi mokymo sesijos vyks 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Briuselyje; valstybės narės gali paprašyti daugiau kursų.
Tikslinė grupė yra Europos struktūrinio ir investicijų fondo specialistai, turintys tam tikros patirties valstybės pagalbos srityje.
Numatyta 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn.

1 Europos struktūriniai ir investicijų fondai yra ERPF, SF, ESF, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos informacija.

110

Iš septynių veiksmų, nustatytų valstybės pagalbos bendrajame veiksmų plane, iki galo buvo įgyvendinti 1 ir 3 veiksmai; taip pat įgyvendinti 5 ir 6 veiksmai, jų produktai turėtų nuolat veikti. Likę trys veiksmai 2016 m. rugpjūčio mėn. dar nebuvo įgyvendinti: vienas iš jų (4 veiksmas) buvo pradėtas įgyvendinti, o du (2 ir 7 veiksmą) įgyvendinti dar tik rengiamasi.

111

Be to, nustatėme, kad Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ėmė rengti gerokai daugiau mokymo kursų: 2012–2013 m. laikotarpiu buvo surengti penki mokymo kursai, o 2014–2015 m. – 17. 2014 m. ir 2015 m., 19 valstybių narių prašymu⁸⁷, Konkurencijos GD surengė 37 mokymo kursus, susijusius su valstybės pagalbos teisės aktų pertvarkymu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui. Be to, iki 2016 m. sausio mėn. Konkurencijos GD penkioms valstybėms narėms surengė mokymo kursus apie valstybės pagalbą ir infrastruktūrą⁸⁸.

112

Komisijos parengtas valstybės pagalbos bendrasis veiksmų planas ir didesnis Komisijos rengiamų mokymo kursų skaičius yra bendrų pastangų gerinti valstybių narių atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms rezultatas; šių pastangų iš dalies imtasi atsižvelgiant į didesnę valstybių narių atsakomybę valstybės pagalbos srityje. Šios iniciatyvos yra svarbios mažinant riziką, susijusią su valstybių narių vaidmens rengiant ir įgyvendinant pagalbos priemones didėjimu. Iš mūsų apklausos rezultatų matyti, kad e. valstybės pagalbos vikis buvo įvertintas labai gerai. Jis buvo valstybių narių plačiai naudojamas: 2016 m. birželio 30 d. pateikta apie 270 klausimų ir atsakymų.⁸⁹

113

Tai, kiek dėl šių veiksmų valstybėse narėse pagerėjo valstybės pagalbos klaidų nustatymas ir prevencija, bus galima įvertinti tik ateityje.

27 Daugiau informacijos apie tai, kaip atrenkame ir tikriname projektus, pateikta mūsų 2014 finansinių metų metinės ataskaitos 4–10 dalyse ir 1.1 priede.

28 Laikėme, kad finansinis poveikis buvo padarytas, kai nustatėme, kad operacijos tikroji vertė skyrėsi nuo vertės, kuri būtų buvusi, jei ta operacija būtų buvusi atlikta pagal taikomas nuostatas. Mūsų 2014 finansinių metų metinės ataskaitos 1.1 priede pateikta išsamesnės informacijos apie mūsų metodiką.

29 Apskaičiuotasis klaidų lygis yra tikėtino procentinio klaidų lygio aibėje statistinis įvertis. Žr. mūsų 2014 finansinių metų metinės ataskaitos 1.1 priedo 15 dalį.

302010–2014 m. laikotarpiu apskaičiuotasis vidutinis metinis klaidų lygis sanglaudos politikos srityje buvo 5,7 %.

31 Pagalbos intensyvumas – tai pagalbos dydis, išreikštas procentine tinkamų finansuoti išlaidų dalimi. Žr., pavyzdžiui, Reglamento (ES) Nr. 651/2014 2 straipsnio 26 dalį.

32 Žr. Konkurencijos GD svetainėje pateiktą Komisijos bendrųjų valstybės pagalbos suderinamumo ekonominio vertinimo principų projektą.

33 MVĮ gali gauti didesnio intensyvumo pagalbą, nes Komisija mano, kad su rinka susijusios problemos, pavyzdžiui, galimybė gauti finansavimą, mažosioms įmonėms yra didesnės. Žr. 2009 m. vasario 25 d. Komisijos išleistą Bendrijos valstybės pagalbos MVĮ taisyklių vadovą.

342012 m. gegužės 8 d. COM(2012) 209 final, „ES valstybės pagalbos modernizavimas“.

352008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008, skelbiančio tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (OL L 214, 2008 8 9, p. 3), 8 straipsnio 3 dalis. Prieš priimant šį reglamentą, buvo taikomas 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1628/2006 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai.

36 Komisijos reglamento (ES) Nr. 1407/2013 21 konstatuojamoji dalis.

37 Regioninės ir miestų politikos GD 2014 finansinių metų metinės veiklos ataskaitos 2.1.1 skirsnis „Teisėtumo ir tvarkingumo kontrolės veiksmingumas“, p. 47.

38 Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 59 straipsnis.

39 Finansinės pataisos gali būti daromos iš valstybių narių išlaidų deklaracijų išbraukiant netvarkingas išlaidas arba iš pagalbos gavėjų susigrąžinant lėšas.

40 Iš 13-os mūsų nustatytų klaidų, turinčių finansinį poveikį, dėl penkių buvo padarytos finansinės pataisos. Viena finansinė pataisa buvo susijusi su viena iš 19 klaidų, kurias priskyrėme finansinio poveikio neturinčioms klaidoms.

41 Byla C-301/87, 17–23 punktai.

42 SESV 108 straipsnio 1 dalis: „Komisija […] nuolat kontroliuoja visas […] valstybėse [narėse] esamas pagalbos sistemas. Valstybėms narėms ji siūlo atitinkamas priemones, reikalingas vidaus rinkai palaipsniui plėtoti arba jai veikti“.

43 Individuali pagalba – tai bet kokia pagalba, teikiama pagal pagalbos schemą arba netaikant pagalbos schemos. Iki 2015 m. Konkurencijos GD nestebėjo ne pagal pagalbos schemas teikiamos individualios pagalbos.

44 Keturi susigrąžinimai 2009 m., vienas 2011 m., vienas 2012 m. ir 2 2014 m.

45 Žr. 2015 m. sausio 9 d. Komisijos sprendimą C(2014) 9362.

462006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1828/2006, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (OL L 371, 2006 12 27, p. 1), 28 straipsnis ir 2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1970, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 papildomas specialiomis nuostatomis dėl pažeidimų, susijusių su Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu, Sanglaudos fondu ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu, ataskaitų teikimo (2014–2020 m. programavimo laikotarpis) (OL L 293, 2015 11 10, p. 1).

47 Žr. gairių dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (OL C 350, 1994 12 10) 12 dalį.

48 Žr. gairių dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (OL C 350, 1994 12 10, p. 5) 12 punktą.

49 Žr. COM(96) 126 final 175 dalį ir Bendrijos taisyklių dėl valstybės pagalbos gairių 6 ir 7 p.

50 Byla T-128/98, Aéroports de Paris.

51 Sujungtos bylos T-443/08 ir T-445/08, Leipzig Halle.

52 Pavyzdžiui, Konkurencijos GD 2013 m. liepos 3 d. rašte „Valstybės pagalbos srities klausimynas dėl uostų veikimo ir apmokestinimo“ nurodė: „Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priėmus sprendimą Leipzig/Halle, Europos Komisija pradėjo gauti vis daugiau pranešimų apie investicijų į uostų infrastruktūrą projektus, pagal kuriuos teikiama viešoji parama“. Žr. COMP/E3/H3/IA/jf/20 13/68609.

532014 m. paskelbto Komisijos pranešimo apie valstybės pagalbos sąvoką pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį projekto 35 punktas. Pranešimas patvirtintas 2016 m. gegužės 19 d. (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/notice_aid_en.html), kuriame pateikta panaši formuluotė.

54 Kai kurių projektų atveju nustatyta riba yra 75 milijonai eurų. Žr. Reglamento Nr. 1303/2013 100 straipsnį.

55 Vienintelės pagalbos kategorijos, kurioms pagal BBIR yra nustatytos didesnės nei 50 milijonų eurų pranešimo ribos, yra regioninė investicinė pagalba, investicinė pagalba kultūrai remti ir paveldui išsaugoti ir pagalba plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai, taip pat – tam tikromis sąlygomis – pagalba moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir veiklos pagalba atsinaujinantiesiems energijos ištekliams. Visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms taikoma 15 milijonų eurų pranešimo riba. Reglamento (ES) Nr. 651/2014 4 straipsnis ir 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, 2 straipsnis.

56 Visiems susijusiems Komisijos padaliniams projekto paraiškai įvertinti bei didelės apimties projekto patvirtinimo sprendimui įvertinti skiriama 10–15 darbo dienų.

57 Europos Komisija, Komisijos aiškinamoji pastaba Fondų koordinavimo komitetui (COCOF) Nr. 12-0059-01 „Dėl infrastruktūros finansavimo atitikties valstybės pagalbos taisyklėms patikrinimo“; 2012 m. lapkričio 21 d.

58 Projektus audito institucijos projektus paprastai privalo atrinkti atsitiktine tvarka. Dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio žr. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1828/2006 17 straipsnį, dėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio – Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 127 straipsnį.

59 Komisijos reglamento (EB) Nr. 1828/2006 VI priedas.

60 Žr. mūsų 2014 finansinių metų metinės ataskaitos 6.65 dalį.

61 Žr. mūsų rengiamos skelbti 2015 finansinių metų metinės ataskaitos 6.59 dalį.

62 Žr. Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestinę.

63 Iš viso sukurtos 22 naujos kategorijos, kurioms taikomos išimtys, pavyzdžiui, pagalba plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai ir pagalba sporto ir daugiafunkcinei laisvalaikio infrastruktūrai. Kai kurios kategorijos, pavyzdžiui, pagalba moterų įsteigtoms naujoms mažosioms įmonėms, buvo panaikintos. Dar kitos kategorijos, pavyzdžiui, pagalba inovacijų konsultacinėms paslaugoms ir inovacijų paramos paslaugoms ir pagalba įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus, buvo sujungtos. Iš viso kategorijų, kurioms taikomos išimtys, padaugėjo nuo 26 iki 43.

64 Pavyzdžiui, buvo išplėsta rizikos finansų pagalbos, investicinės pagalbos mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir pagalbos aplinkos apsaugai aprėptis.

6530 % BBIR kategorijų buvo nustatytos didesnės pranešimo ribos (pavyzdžiui, dukart padidinta pranešimo apie pagalbą MTTP riba). Pagalbos intensyvumo lygiai, pavyzdžiui, padidėjo investicinės pagalbos aplinkos apsaugos srityje atveju (nuo 35-55 % iki 40-75 %).

66 Žr. 2014 m. gegužės 21 d. pranešimą spaudai IP 14 587.

67 Žr. 2014 m. gegužės 21 d. Europos Komisijos MEMO/14/369.

68 Informacija, įskaitant visus svarbius pagalbos skyrimo aspektus, pavyzdžiui, skiriamą pagalbos sumą, skiriančiąją instituciją ir pagalbos gavėją, vėliausiai iki 2016 m. liepos 1 d. turi būti paskelbta išsamioje nacionalinėje arba regioninėje valstybės pagalbos svetainėje. Žr. 2014 m. BBIR 9 straipsnį.

692008 m. BBIR 9 straipsnis.

70 https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public/search/chooseLanguage.

712014 m. BBIR 1 straipsnio 2 dalis. Šios kategorijos yra: regioninė pagalba, pagalba MVĮ ir pagalba MVĮ gauti finansavimą, pagalba MTTPI, pagalba aplinkos apsaugai ir pagalba plačiajuosčio ryšio infrastruktūroms.

722008 m. BBIR buvo nustatyta panaši sąlyga; žr. 44 straipsnį.

73 Tokia padėtis, kai Komisijos sprendimas dėl pagalbos suderinamumo priimamas jau skyrus pagalbą, susidaro tada, kai apie pagalbą tinkamai nepranešama ir apie tai sužino Komisija, pavyzdžiui, iš suinteresuotojo subjekto pateikto skundo.

742014 m. BBIR 1 straipsnio 4 dalis ir 2008 m. BBIR 1 straipsnio 6 dalis

75 Komisijos nuomone, dėl veiklos pagalbos kyla didelė rizika vidaus rinkai. Pavyzdžiui, 2014–2014 m. programavimo laikotarpio veiksmų programose nurodyta, kad būtina skirti ypatingą dėmesį veiklos pagalbai taikomoms valstybės pagalbos taisyklėms.

762014–2020 m. regioninės pagalbos gairių 3.8 skirsnis.

77 Plg. 2014–2020 m. regioninės pagalbos gairių 5.4 skirsnį ir 2007–2013 m. regioninės pagalbos gairių 4.1.2 skirsnį.

78 Plg. 2014–2020 m. regioninės pagalbos gairių 3.5 skirsnį ir 2007–2013 m. regioninės pagalbos gairių 4.1.1 skirsnį (38 dalis).

79 Žr. 2014 m. gruodžio 18 d. paskelbtas „Komisijai ir valstybėms narėms skirtas gaires dėl bendrosios valdymo ir kontrolės sistemų vertinimo valstybėse narėse metodikos“.

80 Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013.

81 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 19 straipsnis.

82 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 19 straipsnis.

83 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 101 straipsnis.

84 JASPERS – tai Regioninės ir miestų politikos GD, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko techninės pagalbos partnerystė. Jos paslaugos valstybėms narėms teikiamos nemokamai.

852015 m. kovo 18 d. Komisijos patvirtintas dokumentas „Valstybių narių lėšų valdymo administracinių gebėjimų didinimas valstybės pagalbos srityje: bendrasis veiksmų planas“.

86 Europos konkurencijos tinklas – Elektroninis duomenų perdavimas (EKT-ET) yra elektroninė sąsaja, kuria naudodamosi valstybės narės Konkurencijos GD gali pateikti su valstybės pagalba susijusius klausimus. Klausimai ir Konkurencijos GD atsakymai paprastai paskelbiami, kad juos galėtų matyti visos valstybės narės. Paskelbimo išimties pavyzdys – atvejis yra labai specifinis ir nėra naudingas kitoms valstybėms narėms.

87 Visų valstybių narių, išskyrus Daniją, Airiją, Graikiją, Kiprą, Lietuvą, Liuksemburgą, Maltą, Nyderlandus ir Austriją.

88 Bulgarijai, Kroatijai, Čekijai, Rumunijai ir Slovakijai.

89 Daugiau kaip 600 klausimų ir atsakymų buvo pateikta ankstesniame ECN-ET tinkle; jie šiuo metu perkeliami į e valstybės pagalbos vikį.

Išvados ir rekomendacijos

114

Nuo 2000 m. atlikdami auditus sanglaudos srityje nustatėme aukštą valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo lygį. Šioje ataskaitoje pabrėžiama būtinybė geriau suprasti taikomas taisykles valstybių narių lygmeniu, o Komisijai nuolat padėti veiksmingai užkirsti kelią valstybės pagalbos taisyklių pažeidimams, juos nustatyti ir ištaisyti. Apskritai nustatėme, kad:

a)2010–2014 m. laikotarpiu Komisija ir Audito Rūmai valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų aptiko per daugelį mūsų atliktų auditų; valstybės pagalbos klaidos ERPF ir SF turėjo didelę įtaką mūsų apskaičiuotam klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje. Nustatėme, kad sanglaudos srityje Komisijai pačiai vykdant auditą ir stebėjimą nustatytas klaidų lygis buvo panašus į mūsų nustatytąjį. Kita vertus, valstybių narių audito institucijų nustatytas valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų lygis buvo gerokai mažesnis už Komisijos arba mūsų nustatytą lygį. Tai rodo, kad kol kas audito institucijos, atlikdamos auditą, valstybės pagalbai skyrė nepakankamai dėmesio.

b)2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija neregistravo jos nustatytų ar valstybių narių nurodytų valstybės pagalbos klaidų taip, kad galėtų atlikti jų išsamią analizę. Ši analizė galėjo padėti Komisijai parengti išsamesnes ir geriau pritaikytas prevencines priemones, skirtas valstybėms narėms ir programoms.

c)Pirmiausia paminėtina, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje Komisija nevykdė sistemingų didelės apimties projektų atitikties valstybės pagalbos reikalavimams patikrų. Iškyla rizika, kad kai kurie ES bendrai finansuojami didelės apimties projektai bus nesuderinami su vidaus rinka, taip pat ir dėl to, kad iki 2012 m. ir iki išaiškinimo, pateikto sprendime dėl Leipcigo–Halės oro uosto, valstybės narės Komisijai retai pranešdavo apie investicijas į infrastruktūrą. Siekdama sumažinti šią riziką ateityje, Komisija sustiprino savo vidaus prevencines priemones ir nustatė alternatyvią tvirtinimo procedūrą, apimančią nepriklausomą kokybės vertinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Remiantis Komisija, didelės apimties projektai bus tvirtinami tik atlikus valstybės pagalbos vidaus patvirtinimą, nepriklausomai nuo valstybės narės taikomos procedūros.

d)Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikytini valstybės pagalbos teisės aktai, dėl to sumažėjo administracinė našta ir padidėjo skaidrumas, tačiau taip pat padidėjo valstybių narių atsakomybė už pagalbos priemonių rengimą ir įgyvendinimą. Didėjant valstybių narių atsakomybei, kyla rizika, kad daugės valstybės pagalbos klaidų: remiantis Komisijos vykdyto stebėjimo duomenimis, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos pagalbos schemas, padarė daug klaidų. Siekdama sumažinti šią riziką, Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų padidinti valstybių narių administraciniai gebėjimai valstybės pagalbos srityje; be kitų dalykų, siekiant paskatinti veiksmingą ir efektyvų Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimą, valstybės pagalbos sistemoms buvo nustatytos išankstinės sąlygos (toliau – ex ante sąlygos). Tačiau valstybės narės, kurios buvo laikomos neatitinkančiomis šių sąlygų, nebūtinai yra tos, kuriose Komisija praeityje nustatė daugiausiai problemų. Be to, šiems veiksmams būtinas nuolatinis dėmesys.

Komisija nerengia išsamios valstybės pagalbos klaidų apžvalgos, valstybės narės valstybės pagalbai skiria nepakankamai dėmesio, atsižvelgiant į Komisijos vykdytą stebėjimą, susigrąžinama nepakankamai valstybės pagalbos

115

2010–2014 m. laikotarpiu patikrinę 269 sanglaudos srities projektus, kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės, nustatėme labai daug šių taisyklių nesilaikymo atvejų; valstybės pagalbos klaidos turėjo didelę įtaką mūsų apskaičiuotam klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje. Sanglaudos srityje Regioninės ir miestų politikos GD paties atliktų auditų rezultatai yra panašūs į mūsų gautus rezultatus (žr. 33–36 ir 47–48 dalis).

116

Norėdama apsaugoti ES biudžetą, Komisija, nustačiusi valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejus, valstybės narėms taiko finansines pataisas. 2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD septynių valstybių narių atžvilgiu padarė arba buvo pradėjusi daryti 18 finansinių pataisų, bent iš dalies susijusių valstybės pagalbos taisyklių pažeidimais. Dešimt pataisų buvo padaryta atsižvelgiant į Regioninės ir miestų politikos GD paties atliktą auditą, penkios – atsižvelgiant į Regioninės ir miestų politikos GD atliktą audito institucijų MKA peržiūrą. 11 iš šių finansinių pataisų (bendra jų vertė – 38,4 milijono eurų, taikyta penkioms valstybėms narėms) buvo susijusios tik su valstybės pagalba⁹⁰. Kiekybiškai nustatyti, kokia kitų finansinių pataisų dalis buvo susijusi su valstybės pagalba, neįmanoma (žr. 49–51 dalis).

117

Siekdama patikrinti, ar pagalbos schemos atitinka valstybės pagalbos taisykles ir kiek jos jas atitinka, Komisija privalo reguliariai stebėti pagalbos priemones. Nustatęs, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, jis gali pradėti pagalbos susigrąžinimo procedūrą. Iki šiol Konkurencijos GD, atsižvelgdamas į stebėjimo metu nustatytų problemų skaičių ir dydį, ėmėsi palyginti nedaug taisomųjų veiksmų. Remdamasis savo stebėjimu, Konkurencijos GD mano, kad 2009–2014 m. laikotarpiu trūkumų turėjo vidutiniškai apie 36 % visų pagalbos schemų,. Labai svarbios yra tokios problemos, kurios turėjo poveikio suderinamumui (7,3 % visų schemų). Šiuo laikotarpiu, atsižvelgiant į Konkurencijos GD vykdytą stebėjimą, pradėtos aštuonios savanoriško pagalbos sugrąžinimo procedūros ir aštuoni oficialūs veiksmai; įgyvendinus pastaruosius, iš viso susigrąžinta 0,3 milijono eurų (žr. 52–56 dalis).

1 rekomendacija

Tais atvejais, kai pagalbos priemonės neatitinka valstybės pagalbos taisyklių, Komisija turėtų taikyti taisomuosius veiksmus.

Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.

118

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nei Regioninės ir miestų politikos GD, nei Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD neregistravo jų nustatytų valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų taip, kad galėtų deramai atlikti valstybės pagalbos klaidų analizę (žr. 57–61 dalis).

119

2014–2020 m. programavimo laikotarpiui Komisija sukūrė duomenų bazę (MAPAR), skirtą informacijai apie jos pačios atliekamo ERPF, SF ir ESF audito metu nustatytus valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejus registruoti. Ši sistema yra didelis patobulinimas, tačiau prieiga prie jos nebuvo suteikta Konkurencijos GD (žr. 57 dalį).

120

Valstybės pagalbos klaidos, apie kurias praneša valstybių narių institucijos, koduojamos Komisijos Pažeidimų valdymo sistemoje (PVS). PVS turi keletą trūkumų, pavyzdžiui, nėra specialios valstybės pagalbos klaidų tipologijos, klaidos nepakankamai gerai apibūdinamos, todėl šios sistemos praktinė nauda nėra didelė. Konkurencijos GD neturi prieigos ir prie PVS (žr. 58 ir 59 dalis).

2 rekomendacija

a)Komisija, naudodamasi MAPAR, turėtų registruoti pažeidimus taip, kad būtų galima lengvai analizuoti, pavyzdžiui, jų tipą, dažnumą, sunkumą, geografinę kilmę ir priežastis. Šioje duomenų bazėje taip pat turėtų būti saugoma informacija apie tolesnius veiksmus atsižvelgiant į šiuos pažeidimus (pavyzdžiui, finansinių pataisų taikymą).

Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.

b)Dėl PVS, Komisija turėtų taip pritaikyti duomenų bazės struktūrą, kad informacija apie su valstybės pagalba susijusius pažeidimus galėtų būti gaunama ir analizuojama pagal valstybes nares ir tipą.

Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.

c)Konkurencijos GD nuolat turėtų galėti naudotis visa svarbia informacija apie su valstybės pagalba susijusius trūkumus, pateikiama MAPAR ir PVS.

Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.

121

Komisijos sprendimas priimant didelės apimties projektus pagrįstas projekto tinkamumo, perspektyvumo, tvarumo, aplinkosauginio profilio ir prašomo finansavimo pagrįstumo vertinimu, taip pat valstybių narių pateikta informacija apie tai, ar teikiama valstybės pagalba; tačiau, tuo metu, kai priimamas sprendimas dėl didelės apimties projektų, ji ne visuomet suteikia valstybėms narėms teisinį tikrumą dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms. Šis tikrumas galimas tik pasiremiant valstybės narės pranešimu, po kurio Komisija priima sprendimą dėl valstybės pagalbos žr. 69 ir 70 dalis).

122

Pirmiausia paminėtina, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje Komisija nevykdė sistemingų didelės apimties projektų atitikties valstybės pagalbos reikalavimams patikrų. Iškyla rizika, kad kai kurie ES bendrai finansuojami didelės apimties projektai neatitiks vidaus rinkos taisyklių, taip pat atsižvelgiant į faktą, kad iki 2012 m. ir prieš pateikiant paaiškinimą priėmus sprendimą dėl Leipcigo–Halės oro uosto, valstybės narės Komisijai retai pranešdavo apie investicijas į infrastruktūrą. Siekdama sumažinti šią riziką ateityje, Komisija sustiprino savo vidus prevencines priemones ir nustatė alternatyvią tvirtinimo procedūrą, apimančią nepriklausomą kokybės vertinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu (žr. 62–65, 70, 106 ir 107 dalis).

3 rekomendacija

a)Komisija turėtų patvirtinti didelės apimties projektus tik po vidaus valstybės pagalbos patvirtinimo ir nuolat prašyti valstybių narių pranešti apie pagalbą, kai to reikia, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, nepriklausomą nuo valstybių narių taikymo procedūros.

Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.

123

2010–2014 m. laikotarpiu audito institucijos apskaičiavo, kad apie trečdalis jų tikrintų ERPF/SF ir ESF projektų buvo susiję su valstybės pagalba. Valstybės pagalbos klaidų jie rado tik 3,6 % šių projektų. Mes nustatėme, kad tuo pačiu laikotarpiu su ERPF/SF ir ESF projektais susijęs valstybės pagalbos klaidų lygis buvo penkis kartus didesnis. Didelių trūkumų turėjo šiek tiek daugiau nei trečdalio mūsų tikrintų kontrolinių sąrašų, kuriuos naudojo audito institucijos, skirsniai, susiję su valstybės pagalba. 2015 m. šiuo požiūriu padaryta pažanga. Daugelis audito institucijų metinėse kontrolės ataskaitose nurodytų klaidų yra susijusios su de minimis pagalba. Išvengti tokių klaidų padėtų centrinis registras, kuriame saugoma išsami informacija apie visą konkrečioje valstybėje narėje suteiktą de minimis pagalbą (žr. 43, 74–79 dalis).

124

Beveik visos audito institucijos manė, kad ES valstybės pagalbos teisinė sistema mažiausiai yra gana sudėtinga. Audito institucijos nurodė, kad joms reikalinga didesnė parama tikrinant atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, pirmiausia – praktinis vadovas su konkrečių atvejų tyrimais. Dėl konkrečių aspektų, pavyzdžiui, sprendimų dėl pagalbos susigrąžinimo, reikia pasakyti, kad valstybės narės neturi reikiamos informacijos, kuria remdamosi jos galėtų patikrinti taikomų valstybės pagalbos taisyklių (Deggendorf principo laikymąsi (žr. 80–82, 95 ir 96 dalis).

4 rekomendacija

a)Komisija turėtų užtikrinti pakankamą audito institucijų atliekamų valstybės pagalbos taisyklių laikymosi patikrų aprėptį ir kokybę.

Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. kovo mėn.

b)siekiant užbaigti 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, Komisija turėtų prašyti audito institucijų patikrinti valstybės pagalbos atitiktį didelės apimties projektuose, kurie buvo patvirtinti iki 2012 m. pabaigos.

Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. kovo mėn.

c)Komisija turėtų parengti papildomas rekomendacijas, pirmiausia – praktinius konkrečių atvejų tyrimus, kuriuose būtų pateikta gerosios patirties pavyzdžių ir nurodyta, kokių valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų pasitaiko dažniausiai ir kokios jų priežastys.

Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.

d)Komisija turėtų paraginti valstybes nares sukurti centrinį de minimis pagalbos stebėjimo registrą.

Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.

e)Komisija turėtų sukurti centrinę visai ES skirtą duomenų bazę, kurioje atitinkamos valstybių narių institucijos galėtų patikrinti įmonių, kurioms buvo išduoti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, tapatybę ir išieškojimo procedūrų statusą, taip šioms institucijoms suteikdama galimybę laikytis Deggendorf principo. Prieiga turėtų būti suteikta tik pagal „būtina žinoti“ principą.

Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.

Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti taikomi valstybės pagalbos teisės aktai (dėl to didėja valstybių narių atsakomybė) ir didinami valstybių narių administraciniai gebėjimai

125

Komisiją priėmė naują, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtą BBIR. 2014 m. BBIR taikymo sritis yra gerokai didesnė, dėl to pagal šį reglamentą bus tvirtinama dar daugiau pagalbos priemonių. Išplėtusi BBIR taikymo sritį, Komisija labai sumažino valstybių narių ir savo administracinę naštą, nes reikės pranešti apie gerokai mažiau pagalbos priemonių. Valstybės narės turės užtikrinti ir patikrinti didesnio skaičiaus pagalbos priemonių atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, pavyzdžiui, pagalbos intensyvumo ribų laikymąsi ir skatinamojo poveikio įrodymus. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtų regioninės pagalbos gairių nuostatos paprastai yra griežtesnės už BBIR nuostatas – tai dar labiau skatina taikyti BBIR (žr. 85–87, 97 ir 98 dalis).

126

Kadangi pagal išplėstąjį BBIR valstybių narių vaidmuo tampa vis svarbesnis, atsiranda rizika, kad daugės valstybės pagalbos klaidų: remiantis Komisijos vykdytu stebėjimu, nustatyta, kad 2009–2014 m. laikotarpiu valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos pagalbos schemas, padarė daug klaidų. Šios problemos galėjo turėti įtakos suderinamumui, pirmiausia – pagal BBIR taikomų schemų (žr. 52–54 dalis).

127

Tačiau, siekiant sumažinti šią riziką, BBIR nuostatos buvo pakeistos. Priėmus 2014 m. BBIR, didelėms įmonėms, kurioms valstybės pagalba skiriama pagal pagalbos schemą, tapo lengviau įrodyti skatinamąjį poveikį. Kitas didelis BBIR pasikeitimas yra skaidrumo reikalavimų padidėjimas; manome, kad dėl to valstybėse narės bus labiau laikomasi valstybės pagalbos taisyklių, nes suinteresuotieji subjektai turės geresnės informacijos, kuria remiantis bus galima teikti skundus dėl neteisėtos pagalbos (žr. 88 ir 91dalis).

128

Siekdama patobulinti valstybių narių taikomą pagalbos schemų rengimo tvarką, Komisija nustatė 2014–2020 m. laikotarpiu taikytinus ex post vertinimus. Visų pirma bus vertinamos didžiausios pagalbos schemos: pagal BBIR, privaloma įvertinti tam tikrų kategorijų pagalbos schemas, kurių metinis biudžetas viršija 150 milijonų eurų. Tikimasi, kad pirmuosius rezultatus valstybės narės pateiks 2017 m. (žr. 92 ir 99 dalis).

129

Bendrųjų nuostatų reglamente buvo nustatytos valstybių narių valstybės pagalbos sistemoms taikytinos ex ante sąlygos. Jei bus laikomasi šių sąlygų, gali sumažėti valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų. Remiantis savarankišku vertinimu, iki 2015 m. pabaigos šių sąlygų dar nebuvo įvykdžiusios penkios valstybės narės. Tačiau valstybės narės, kurios buvo laikomos neatitinkančiomis šių sąlygų, nebūtinai yra tos, kuriose Komisija praeityje nustatė daugiausiai problemų. Be to, šiems veiksmams būtinas nuolatinis dėmesys. Siekdami padidinti administracinius gebėjimus valstybės pagalbos srityje, 2015 m. kovo mėn. Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD patvirtino bendrą valstybės pagalbos veiksmų planą. Pavyzdžiui, pagal šį planą Komisija surengė daugiau mokymų, taip pat buvo sukurta valstybių narių institucijų palankiai vertinama internetinė sąsaja, kur jos gali Komisijai pateikti su valstybės pagalba susijusių klausimų (žr. 101–105 ir 108–113 dalis).

130

Tai, kiek Komisijos veiksmais, kuriais siekiama didinti administracinius gebėjimus, ir pradėtu taikyti ex post vertinimu gali būti kompensuotas valstybių narių atsakomybės padidėjimas, ir tai, kiek šios iniciatyvos padės valstybėse narėse geriau nustatyti valstybės pagalbos klaidas ir jų išvengti, bus galima įvertinti tik ateityje.

5 rekomendacija

a)Iki 2016 m. pabaigos neįvykdžius su valstybės pagalba susijusios ex ante sąlygos, Komisija turėtų pasinaudoti savo teisėmis ir sustabdyti mokėjimus atitinkamoms valstybėms narėms, kol šios neištaisys visų didelių trūkumų.

Tikslo įgyvendinimo data: kai tik Komisija baigs vertinimą.

b)Komisija, naudodamasi jos duomenų bazėse esančia informacija, turėtų kas dvejus metus stebėti valstybių narių gebėjimą laikytis valstybės pagalbos taisyklių ir šiuo tikslu analizuoti pačios Komisijos ar valstybių narių institucijų nustatytų valstybės pagalbos klaidų, pavyzdžiui, pobūdį, dažnumą, sunkumą, geografinę kilmę ir priežastis. Šiuos procesus Komisija turėtų vykdyti stebėjimo tikslais ir teikdama tiesioginę paramą, pavyzdžiui, valstybėms narėms rengdama mokymus, kai jų labiausiai reikia.

Tikslo įgyvendinimo data: kas dvejus metus, pradedant nuo 2017 m. pabaigos.

Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHENO, 2016 m. rugsėjo 7 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

90 Graikija, Ispanija, Prancūzija, Austrija ir Lenkija.

Priedai

I priedas

Valstybių narių išlaidos valstybei pagalbai, 2010–2014 m., milijonais eurų

Valstybė narė | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso | Procentinė visų išlaidų dalis
Belgija | 2 400 | 1 655 | 1 556 | 1 614 | 1 711 | 8 936 | 2,33 %
Bulgarija | 40 | 43 | 77 | 121 | 240 | 520 | 0,14 %
Čekija | 1 242 | 1 406 | 1 558 | 1 714 | 2 169 | 8 089 | 2,11 %
Danija | 2 211 | 2 369 | 2 591 | 2 561 | 2 509 | 12 241 | 3,20 %
Vokietija | 16 266 | 14 000 | 13 574 | 13 808 | 39 559 | 97 208 | 25,39 %
Estija | 49 | 52 | 62 | 123 | 236 | 522 | 0,14 %
Airija | 1 718 | 1 057 | 853 | 1 144 | 825 | 5 597 | 1,46 %
Graikija | 2 083 | 2 509 | 1 931 | 2 903 | 1 929 | 11 354 | 2,97 %
Ispanija | 4 898 | 4 507 | 3 905 | 3 084 | 3 197 | 19 591 | 5,12 %
Prancūzija | 15 917 | 13 912 | 15 706 | 13 733 | 15 543 | 74 811 | 19,54 %
Kroatija | - | - | - | 258 | 276 | 534 | 0,14 %
Italija | 4 127 | 3 840 | 4 399 | 3 469 | 5 509 | 21 343 | 5,58 %
Kipras | 121 | 140 | 116 | 104 | 100 | 580 | 0,15 %
Latvija | 202 | 284 | 398 | 378 | 492 | 1 754 | 0,46 %
Lietuva | 180 | 222 | 230 | 208 | 181 | 1 020 | 0,27 %
Liuksemburgas | 108 | 114 | 101 | 164 | 168 | 655 | 0,17 %
Vengrija | 2 051 | 1 173 | 1 167 | 1 452 | 1 702 | 7 545 | 1,97 %
Мalta | 92 | 102 | 108 | 132 | 82 | 516 | 0,13 %
Nyderlandai | 2 782 | 2 827 | 2 510 | 2 064 | 2 238 | 12 420 | 3,24 %
Austrija | 2 085 | 1 777 | 1 914 | 1 871 | 1 479 | 9 126 | 2,38 %
Lenkija | 3 499 | 2 942 | 3 001 | 2 978 | 4 929 | 17 349 | 4,53 %
Portugalija | 1 535 | 1 553 | 933 | 471 | 732 | 5 224 | 1,36 %
Rumunija | 315 | 677 | 878 | 896 | 972 | 3 737 | 0,98 %
Slovėnija | 375 | 455 | 459 | 472 | 453 | 2 214 | 0,58 %
Slovakija | 313 | 173 | 133 | 200 | 313 | 1 131 | 0,30 %
Suomija | 2 287 | 3 126 | 2 523 | 2 589 | 2 545 | 13 071 | 3,41 %
ŠŠvedija | 3 210 | 3 155 | 3 172 | 3 255 | 3 204 | 15 996 | 4,18 %
Jungtinė Karalystė | 5 574 | 4 797 | 5 524 | 5 953 | 7 872 | 29 719 | 7,76 %
Europos Sąjunga | 75 680 | 68 866 | 69 376 | 67 719 | 101 161 | 382 802 | 100 %

Pastaba: Komisijos teigimu, 2014 m. išlaidos daugiausia (85 %) padidėjo dėl to, kad į ataskaitas buvo įtraukta daugiau atsinaujinančiosios energijos schemų. Jei to nebūtų buvę padaryta, 2014 m. ataskaitose nurodyta valstybės pagalba būtų sudariusi apie 73 milijardus eurų. Be to, tik nuo 2014 m. buvo įtraukti ES fondai.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestine.

II priedas

Konkurencijos generalinio direktorato 2006–2014 m. vykdyto stebėjimo rezultatai

| Stebėtų schemų skaičius | Probleminių atvejų skaičius | Probleminių atvejų dalis
Valstybės pagalba, kuriai taikoma bendroji išimtis | 121 (2014 m. – 26) | 31 | 26 %
Patvirtinta pagalba | 166 (2014 m. – 42) | 53 | 32 %
Kita | 1 (2014 m. – 0) | 1 | 100 %
Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos | 8 (2014 m. – 7) | 4 | 50 %
Iš viso | 296 (2014 m. – 75) | 89 (2014 m. – 27) | 30 % (2014 m. – 36 %)
Plačiajuostis ryšys | 7 | 2 | 29 %
Kultūra | 11 | 3 | 27 %
Užimtumas | 15 | 5 | 33 %
Aplinka ir energetika | 45 | 14 | 31 %
Kita horizontalioji pagalba | 2 | 0 | 0 %
Regionų plėtra | 64 | 18 | 28 %
Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra | 47 | 19 | 40 %
Rizikos kapitalas | 10 | 6 | 60 %
Sektorių plėtra | 5 | 1 | 20 %
MVĮ | 31 | 5 | 16 %
Mokymas | 25 | 4 | 16 %
Transportas | 16 | 6 | 38 %
Sanavimas ir restruktūrizavimas | 9 | 1 | 11 %
Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos | 8 | 4 | 50 %
Kita | 1 | 1 | 100 %
Belgija | 15 | 7 | 47 %
Bulgarija | 4 | 1 | 25 %
Čekija | 10 | 3 | 30 %
Danija | 5 | 1 | 20 %
Vokietija | 26 | 3 | 12 %
Estija | 4 | 1 | 25 %
Airija | 11 | 1 | 9 %
Graikija | 11 | 6 | 55 %
Ispanija | 21 | 5 | 24 %
Prancūzija | 29 | 10 | 34 %
Italija | 28 | 6 | 21 %
Kipras | 4 | 1 | 25 %
Latvija | 3 | 1 | 33 %
Lietuva | 4 | 2 | 50 %
Liuksemburgas | 4 | 2 | 50 %
Vengrija | 9 | 1 | 11 %
Мalta | 3 | 1 | 33 %
Nyderlandai | 13 | 6 | 46 %
Austrija | 11 | 4 | 36 %
Lenkija | 17 | 4 | 24 %
Portugalija | 9 | 6 | 67 %
Rumunija | 6 | 1 | 17 %
Slovėnija | 4 | 1 | 25 %
Slovakija | 5 | 0 | 0 %
Suomija | 4 | 1 | 25 %
ŠŠvedija | 7 | 0 | 0 %
Jungtinė Karalystė | 29 | 15 | 52 %

Šaltinis: Europos Komisija.

III priedas

Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato patvirtinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpio didelės apimties projektai

Valstybė narė | Patvirtintų didelės apimties projektų skaičius | Procentinė patvirtintų didelės apimties projektų dalis | Vidutinis ES įnašas į vieną patvirtintą didelės apimties projektą (milijonais eurų) | Visas ES įnašas į patvirtintus didelės apimties projektus (milijonais eurų)
Belgija | 0 | 0,0 % | – | 0,0
Bulgarija | 18 | 2,0 % | 108,8 | 1 958,4
Čekija | 49 | 5,3 % | 89,5 | 4 387,8
Danija | 0 | 0,0 % | – | 0,0
Vokietija | 44 | 4,8 % | 41,6 | 1 830,3
Estija | 9 | 1,0 % | 50,8 | 457,3
Airija | 3 | 0,3 % | 24,8 | 74,5
Graikija | 59 | 6,4 % | 105,6 | 6 228,4
Ispanija | 70 | 7,6 % | 83,6 | 5 852,3
Prancūzija | 36 | 3,9 % | 28,8 | 1 035,7
Kroatija | 12 | 1,3 % | 39,2 | 470,3
Kipras | 3 | 0,3 % | 34,0 | 102,0
Latvija | 10 | 1,1 % | 70,3 | 702,7
Lietuva | 10 | 1,1 % | 49,7 | 496,5
Liuksemburgas | 0 | 0,0 % | – | 0,0
Vengrija | 51 | 5,6 % | 114,7 | 5 849,2
Мalta | 7 | 0,8 % | 40,9 | 286,3
Nyderlandai | 0 | 0,0 % | – | 0,0
Austrija | 1 | 0,1 % | 4,1 | 4,1
Lenkija | 274 | 29,8 % | 98,6 | 27 022,9
Portugalija | 39 | 4,2 % | 47,5 | 1 852,0
Rumunija | 100 | 10,9 % | 80,4 | 8 044,4
Slovėnija | 16 | 1,7 % | 58,2 | 931,1
Slovakija | 33 | 3,6 % | 79,8 | 2 634,8
Suomija | 0 | 0,0 % | – | 0,0
ŠŠvedija | 0 | 0,0 % | – | 0,0
Jungtinė Karalystė | 13 | 1,4 % | 38,6 | 501,2
Iš viso | 918 | 100,0 % | 82,6 | 75 790,3

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.

IV priedas

Valstybės pagalbos teisinė sistema

SESV – Sutarties 107–109 straipsniuose yra nustatytas visų valstybės pagalbos taisyklių pagrindas. Ši Sutartis yra aukščiausiąją galią turintis teisės aktas, visi kiti teisės aktai turi atitikti jos nuostatas. 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje yra nustatyta galimybė priimti su valstybės pagalba susijusius reglamentus.

Teismo praktika – Teisingumo Teismo sprendimai, kuriais išaiškinamos Sutarties ir antrinės teisės aktų nuostatos. Teisingumo Teismo sprendimai yra privalomi Komisijai ir valstybėms narėms. Komisija savo požiūrį privalo derinti su Teisingumo Teismo sprendimais.

Reglamentai – tai institucijų priimti antrinės teisės aktai. Reglamentas taikomas visuotinai, yra privalomas visas ir nuo jo įsigaliojimo datos tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse (nereikalaujant atskirai įtraukti į nacionalinę teisę)¹. Svarbiausias su valstybės pagalba susijęs reglamentas yra BBIR.

Privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai

Gairės – tai privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai, kurie nėra teisiškai privalomi, tačiau gali turėti teisinio poveikio. Praeityje Teisingumo Teismas yra panaikinęs ne vieną Komisijos sprendimą, neatitikusį privalomos teisinės galios neturinčio teisės akto. Gairėse nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija vertins pagalbos priemonių, apie kurias buvo pranešta, suderinamumą su vidaus rinka. Gairėse nustatytų kriterijų neatitinkančias pagalbos priemones, apie kurias buvo pranešta, Komisija veikiausiai laikys nesuderinamomis su vidaus rinka. Gairės taikomos horizontaliuoju lygmeniu (pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų gairės) ir sektorių lygmeniu (pavyzdžiui, gairės dėl oro uostų ir oro transporto bendrovių).

Analitinės priemonės – tai rekomendaciniai dokumentai, konkrečiai skirti padėti valstybėms narėms įvertinti, ar Komisijai reikėtų pranešti apie infrastruktūros projektams skiriamą pagalbą.

1 Žr. SESV 288 straipsnį.

Komisijos atsakymas

IV

Komisija nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdama didinti jų gebėjimus valstybės pagalbos audito srityje. Be tikslinio mokymo, veiksmų ir rekomendacijų, 2011 m. Komisija audito institucijoms pateikė parengtus naudoti valstybės pagalbos kontrolinius sąrašus; 2015 m. lapkričio mėn. pateikti atnaujinti kontroliniai sąrašai.

Pagal reglamentą reikalaujama, kad audito institucijos savo metinėse kontrolės ataskaitose (MKA) pateiktų pagrindinius audito rezultatus, bet ne išsamią informaciją apie nustatytų klaidų pobūdį. Komisijos tarnyboms atliekant MKA peržiūrą, tikrinama sistemų audito ir veiksmų audito metodika (įskaitant kontrolinius sąrašus), taip pat pakartotinai atliekami auditai, kuriuos jau atliko valstybių narių audito institucijos. Remdamasi peržiūrų rezultatais, Komisija mano, kad kai kuriais atvejais audito institucijos galėjo aptikti valstybės pagalbos klaidų, bet nurodyti jas prie kitos kategorijos, todėl MKA gali būti sumažintas klaidų skaičius. Tačiau ji taip pat nustatė trūkumų ir pareikalavo, kad audito institucijos patobulintų savo taikomas valstybės pagalbos kontrolės priemones. Galiausiai, pastaruoju metu Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valstybės pagalbos kontrolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą.

V

Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. Nors šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai imtis tinkamų prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos gerai žinomos pasikartojančios su valstybės pagalba susijusios problemos. 2016 m. kovo mėn. Konkurencijos GD pasidalijo savo valstybės pagalbos schemų ex post stebėjimo patirtimi su Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD. Visų pirma Konkurencijos GD Regioninės ir miestų politikos ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniams direktoratams pateikė 2015 m. stebėjimo ciklo rezultatus. Be to, prireikus Komisija tobulina generalinių direktoratų keitimąsi informacija apie valstybės pagalbos klaidas.

Kalbant apie taikomas prevencines priemones, nuo 2015 m. kovo mėn. Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD įgyvendina išsamų veiksmų planą „Valstybių narių lėšų valdymo administracinių gebėjimų didinimas valstybės pagalbos srityje“. 2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisės aktų sistemoje nustatytos valstybės pagalbai taikomos ex ante sąlygos, siekiant sustiprinti kai kurių valstybių narių administracinius gebėjimus šioje srityje, naudojant veiksmų planus prieš padedant įgyvendinti programas.

VI

Komisija pabrėžia, kad prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o sprendimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagalbos taisyklėms. Be to, pateikdamos didelės apimties projekto pasiūlymą, valstybės narės turi įvertinti, ar projektams suteikta valstybės pagalba, ar ne, o nustačiusios, kad valstybės pagalba suteikta, jos turi įrodyti, kad projektas atitinka valstybės pagalbos taisykles, neatsižvelgiant į tai, kuri susijusi sprendimų priėmimo procedūra pasirinkta pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą.

Dar prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD per oficialias tarpžinybines konsultacijas konsultavosi (nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties projektų. Priėmus Sprendimą Leipzig Halle, pagerėjo vidaus bendradarbiavimas su Konkurencijos GD tvirtinant didelės apimties projektus. Siekiant, kad 2014–2020 m. dėl didelės apimties projektų nebūtų priimami valstybės pagalbos reikalavimų neatitinkantys sprendimai, kaip prevencinė priemonė pradėta taikyti atitinkama stabdžių ir atsvarų sistema.

Todėl Komisija mano, kad, 2014–2020 m. laikotarpiu įdiegus prevencines priemones ir bendradarbiaujant su Konkurencijos GD tiek projektų rengimo etape, tiek sprendimų dėl projektų priėmimo etape, tinkamai sumažinama Audito Rūmų nurodyta rizika.

Jei būtų imamasi tolesnių veiksmų ir mėginama užtikrinti teisinį tikrumą dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms, tuo tikslu sistemingai teikiant oficialius pranešimus, o po jų Komisijai dėl visų didelės apimties projektų priimant sprendimą dėl valstybės pagalbos (neatsižvelgiant į teisinius reikalavimus), tai prieštarautų ne tik valstybės pagalbos modernizavimo procesui, bet ir svarbiausiam tikslui supaprastinti ir sumažinti visų suinteresuotųjų subjektų administracinę naštą, taip pat kiltų papildoma rizika, kad ERPF/SF finansuojami didelės apimties projektai nebus laiku įgyvendinti.

VII

Atsižvelgdamas į valstybės pagalbos modernizavimą, dėl kurio padidėjo valstybių narių atsakomybė skiriant pagalbą, Konkurencijos GD sugriežtino savo vykdomą imtimi paremtą valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimo stebėjimą. Konkurencijos GD vykdant stebėjimą ne tik siekiama nustatyti pagalbos priemonių įgyvendinimo klaidas ir pažeidimus, bet ir galima sužinoti, kaip valstybės narės iš tikrųjų praktiškai įgyvendina pagalbos priemones. Tai leidžia Konkurencijos GD gauti gerosios ir blogosios patirties pavyzdžių ir jais pasidalyti su valstybėmis narėmis (valstybių narių darbo grupėse, per šalių koordinatorių tinklą ir kt.).

Konkurencijos GD toliau plėtojo Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR, 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas Nr. 651/2014) kontrolinius sąrašus ir juos pateikė valstybėms narėms, kad joms būtų lengviau iš anksto patikrinti, ar laikomasi visų taikomų suderinamumo sąlygų. BBIR kontroliniais sąrašais taip pat naudojasi Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, taip pat sanglaudos politikos audito institucijos.

Be to, Konkurencijos GD siūlo specialią IT platformą, kurioje jis atsako į valstybių narių klausimus dėl taisyklių aiškinimo (e. valstybės pagalbos vikis) ir, remdamasis tais klausimais ir atsakymais, taip pat skelbia DUK dokumentus.

Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) numatytas valstybės pagalbai taikomų ex ante sąlygų vertinimas, turi būti grindžiamas trimis kriterijais, nustatytais BNR XI priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu savaime nėra sąlygų įvykdymo kriterijus. Tačiau Komisija ir toliau stebės visus klausimus, susijusius su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.

VIII a)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad ją jau įgyvendina.

Kai vykdant stebėjimą nustatoma valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų, Komisija imasi galimų taisomųjų priemonių.

Šiuo atžvilgiu būtina skirti neteisėtumą ir nesuderinamumą. Pagalbos priemonė yra neteisėta, jei ji suteikta iš anksto apie ją nepranešus Komisijai ir jei jai netaikomas BBIR. Tačiau Komisija gali nurodyti susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą tik tuo atveju, jeigu tokia priemonė yra nesuderinama su vidaus rinka (t. y. ji negali būti pripažinta suderinama remiantis gairėmis ar tiesiogiai Sutartimi).

Jeigu vykdydamas stebėjimą Konkurencijos GD nustato neteisėtą pagalbos priemonę, visų pirma jis tiria, ar tokia priemonė gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

Tik tuo atveju, kai nustačius klaidą paaiškėja, kad buvo suteikta nesuderinama pagalba, gali būti taikomos taisomosios priemonės, kaip antai pagalbos lėšų susigrąžinimas.

Nustačius kitų rūšių klaidas, tikslingiau pakoreguoti schemos struktūrą ir (arba) kontrolės mechanizmus. Kai kurių klaidų atveju būtų sudėtinga pritaikyti taisomąsias priemones (pavyzdžiui, pagalba buvo nesuderinama tuo metu, kai buvo skirta, tačiau remiantis vėliau peržiūrėtomis taisyklėmis ji gali būti laikoma suderinama).

VIII b) i)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina taikydama audito priemonę MAPAR.

MAPAR sudaro išsami visų nustatytų pažeidimų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) duomenų bazė. Šiuo metu MAPAR konkrečiai su valstybės pagalba susijusiems pažeidimams apibrėžtos septynios nustatytų faktų rūšys.

Be to, naudojantis MAPAR bus galima geriau susisteminti informaciją apie audito metu nustatytus faktus. Ši priemonė leidžia visiškai lanksčiai pridėti ar pakeisti bet kokią nustatytų faktų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) kategoriją ar pakategorę, atsižvelgiant į nustatytus audito poreikius ar faktus.

Be to, audito priemonė MAPAR sukurta taip, kad atitinkamos Komisijos tarnybos galėtų imtis tolesnių veiksmų dėl visų nustatytų pažeidimų, įskaitant finansines pataisas.

VIII b) ii)

Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai ir pritaikys klaidų tipologiją, kad būtų galima atlikti analizę.

VIII b) iii)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.

Kalbant apie MAPAR, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD kartą per metus pateiks atitinkamus duomenis apie valstybės pagalbą Konkurencijos GD, vadovaudamiesi specialia duomenų teikimo forma (Komisijos atliekamo audito metu nustatytų valstybės pagalbos klaidų tipologija).

Dėl Komisijos tarnybų keitimosi informacija reikia pasakyti, kad Regioninės ir miestų politikos GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Konkurencijos GD vis plačiau dalijasi informacija per savo komunikacijos kanalus. Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD dalijasi rezultatais vienas su kitu ir prireikus konsultuoja Konkurencijos GD audito klausimais, susijusiais su valstybės pagalba.

Kalbant apie PVS, Konkurencijos GD bus suteikta galimybė gauti informaciją, kurią jam būtina žinoti.

VIII b) iv)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

Komisija toliau stebės valstybių narių gebėjimą laikytis valstybės pagalbos taisyklių, remdamasi savo duomenų bazėse esančia informacija, kuri visų pirma gauta iš turimų audito metu nustatytų faktų.

Komisija naudosis to proceso rezultatais, kad galėtų tikslingiau planuoti stebėjimo veiklą ir mokymus, teikiamus atitinkamos programos institucijoms valstybėse narėse.

VIII c)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino, kadangi valstybės narės, pateikdamos didelės apimties projekto pasiūlymą, turi įrodyti, kad jos nuodugniai patikrino atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, neatsižvelgiant į tai, kuri susijusi sprendimų priėmimo procedūra pasirinkta pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą, taip pat prireikus pateikdamos pranešimą apie valstybės pagalbą.

Jei dėl valstybės pagalbos Komisija turi priimti sprendimą, valstybė narė turi palaukti, kol Komisija patvirtins sprendimą dėl valstybės pagalbos, ir tik tuomet pateikti Komisijai didelės apimties projekto paraišką arba pranešimą apie didelės apimties projektą.

Tai prevencinė priemonė, kuria siekiama užtikrinti, kad 2014–2020 m. dėl didelės apimties projektų nebūtų priimami valstybės pagalbos taisyklių neatitinkantys sprendimai.

VIII d) i)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino.

Komisija nagrinėja audito institucijų darbo kokybę valstybės pagalbos srityje, taikydama skirtingas audito procedūras: atlikdama rizika pagrįstą audito institucijų darbo auditą, kuris apima audito institucijų taikomos sistemų audito ir veiksmų audito metodikos (įskaitant kontrolinius sąrašus) tikrinimą; pakartodama audito institucijų jau atliktą auditą, siekdama patikrinti nurodytų rezultatų pagrįstumą; kasmet atlikdama Komisijai audito institucijų pateiktų metinių kontrolės ataskaitų peržiūrą, siekdama patvirtinti, kad audito institucijos nuomonė yra tvirtai pagrįsta sistemų ir veiksmų auditų rezultatais.

Kai kuriais atvejais Komisija jau rekomendavo atitinkamoms audito institucijoms sugriežtinti savo kontrolinius sąrašus, kad būtų geriau patikrinti su valstybės pagalba susiję klausimai. Komisija ir toliau sieks užtikrinti, kad audito institucijos naudotų tinkamus kontrolinius sąrašus.

VIII d) ii)

Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes ji prieštarauja 2012 m. valstybėms narėms pateiktose rekomendacijose nurodytam Komisijos tikslui sistemingai iš naujo netikrinti projektų, dėl kurių sprendimas priimtas iki tos datos (valstybėms narėms paliekant galimybę pranešti arba ne), ir užtikrinti valstybėms narėms ir pagalbos gavėjams stabilumą dėl tokių projektų vertinimo.

VIII d) iii)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.

Įgyvendindama valstybės pagalbos veiksmų planą, Komisija jau remiasi savo sprendimais dėl valstybės pagalbos, kurie naudojami kaip konkrečių atvejų tyrimai: pavyzdžiui, daugiau kaip pusė teminių seminarų (kol kas surengti seminarai MTTPI ir energetikos klausimais) programų paremtos konkrečiais atvejais (realiais sprendimais dėl valstybės pagalbos).

Komisijos tarnybos taip pat teikia rekomendacijas, kaip antai analitines priemones, kontrolinius sąrašus ar greitus atsakymus į pagalbą teikiančių institucijų pateiktus klausimus dėl taisyklių aiškinimo. Klausimų ir atsakymų pagrindu skelbiami DUK dokumentai.

Komisija ir toliau atnaujins rekomendacijas visoms susijusioms institucijoms, įskaitant ESI fondų programos institucijas, jei to reikės dėl pokyčių.

Galiausiai, neseniai priimtame Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos sąvokos paaiškinama, kada viešosioms išlaidoms ES valstybės pagalbos kontrolė taikoma ir kada netaikoma.

VIII d) iv)

Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes pagal de minimis Reglamentą valstybės narės gali pasirinkti, ar įsteigti centrinį de minimis pagalbos stebėjimo registrą, ar vykdyti stebėjimą remiantis kitomis priemonėmis (pavyzdžiui, pagalbos gavėjų savarankiškai pateikiamomis deklaracijomis).

Nors centrinis de minimis pagalbos registras yra tinkamesnis pasirinkimas, pagal de minimis Reglamento 6 straipsnį valstybė narė neprivalo turėti tokį registrą ir gali įgyvendinti pagalbos sumavimo taisyklę kitomis priemonėmis. Galimybė valstybėms narėms pasirinkti atitinka bendrąjį principą, kad valstybės narės gali nuspręsti dėl joms tinkamiausios administracinės aplinkos. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į neigiamą kelių valstybių narių reakciją į privalomo de minimis registro idėją pirmųjų konsultacijų dėl de minimis Reglamento peržiūros metu.

(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

VIII d) v)

Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes, jos nuomone, Deggendorf principas gali būti taikomas tik atskiros valstybės narės lygmeniu. Komisija ketina išaiškinti šį klausimą per vykdomą 2014 m. BBIR peržiūrą.

Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.

VIII e)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

Keturių Europos struktūrinių ir investicijų fondų generalinių direktoratų generaliniai direktoriai jau dabar reguliariai susitinka komitete mokėjimų sustabdymo neįvykdžius ex ante sąlygų klausimais. Ir toliau bus griežtai ir nuosekliai taikomas dabartinis metodas, kuris yra ir prevencinis (neįvykdžius ex ante sąlygų įgyvendinami nacionaliniai veiksmų planai), ir taisomasis (prireikus sustabdomi mokėjimai).

Bendras atsakymas į 34–36 dalių pastabas

Komisija, atsižvelgdama į Audito Rūmų ir jos pačios atliekamo audito metu nustatytus faktus valstybės pagalbos srityje, kruopščiai ėmėsi tolesnių veiksmų dėl visų per pastaruosius metus nustatytų su valstybės pagalba susijusių problemų ir pareikalavo taikyti finansines pataisas atitinkamų valstybių narių ir programų atžvilgiu, kai, jos nuomone, buvo būtina (žr. 50 ir 51 dalis).

Vis dėlto Komisija pažymi, kad, kaip Audito Rūmai nurodė 2 lentelėje, valstybės pagalbos klaidų, nustatytų tikrinant atrinktus projektus, skaičius pastaruoju metu sumažėjo. Klaidų, turinčių finansinį poveikį, sumažėjo nuo 5 atvejų 2013 m. iki 3 atvejų 2014 m. Komisija tikisi, kad ši tendencija tęsis ir dėl taikomo 2014 m. BBIR (Reglamento (ES) Nr. 651/2014).

Bendras atsakymas į 37–44 dalių pastabas

Komisija sutinka su Audito Rūmų pateikta valstybės pagalbos klaidų tipologija; tokio pobūdžio klaidos buvo nustatytos ir per Komisijos atliktus auditus (žr. 47 ir 48 dalis). Atsižvelgdama į ankstesnių klaidų patirtį Komisija 2014 m. BBIR paaiškino ir supaprastino taisykles, visų pirma dėl skatinamojo poveikio.

53

Komisija pažymi, kad Audito Rūmų ataskaitoje aptariamu laikotarpiu Komisijos vykdytas valstybės pagalbos stebėjimas apėmė maždaug 6–9 % visų valstybės pagalbos išlaidų kiekvienais metais. Didelė schemų dalis buvo patikrinta bent kartą per jų įgyvendinimo laikotarpį.

55

Atsižvelgiant į ribotą stebėtų atskirose valstybėse narėse taikomų schemų skaičių, probleminių atvejų dalis turėtų būti siejama su bendru stebėtų schemų skaičiumi. Pavyzdžiui, Lietuvos ir Liuksemburgo atveju 50 % probleminių atvejų dalis nustatyta remiantis tik keturių schemų stebėjimu (t. y. buvo nustatyta, kad dvi schemos iš keturių buvo probleminės). Terminą „probleminis“ Konkurencijos GD vartoja nurodydamas valstybės pagalbos taisyklių pažeidimus – nuo formalių trūkumų, pavyzdžiui, neteisingo sumavimo taisyklių formulavimo, iki teisinių problemų, pavyzdžiui, BBIR sąlygų nenurodymo BBIR schemoje.

56

Konkurencijos GD vykdyto stebėjimo pagrindu taikytos kelios taisomosios priemonės, įskaitant savanorišką ir priverstinį nesuderinamos pagalbos susigrąžinimą.

Savanoriško susigrąžinimo atvejais tolesnių veiksmų imasi Komisija kartu su atitinkama valstybe nare. Visi savanoriško susigrąžinimo atvejai nėra atskirai registruojami. Kai kuriais atvejais susigrąžinimo negalima taikyti, nes priemonė, nors ir neteisėta, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka arba anksčiau buvusi nesuderinama priemonė dėl vėlesnių valstybės pagalbos taisyklių pakeitimų tapo suderinama.

Tokiais atvejais Komisija teikia rekomendacijas ir galiausiai pareikalauja, kad prireikus valstybės narės pakeistų pagalbos schemos struktūrą.

57

Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. Nors šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai imtis tinkamų prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos pasikartojančios valstybės pagalbos srities problemos, tokios kaip MVĮ priemoka ar skatinamasis poveikis.

Kalbant apie 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, įdiegus ERPF, SF ir ESF skirtą bendrą audito proceso valdymo ir stebėjimo IT priemonę MAPAR („Audito procesų, veiksmų ir išteklių valdymas“), gerokai patobulinta vidaus stebėjimo priemonė, kurią Komisija naudoja imdamasi tolesnių veiksmų dėl jos pačios audito metu nustatytų faktų.

Siekdami pagerinti keitimąsi informacija ir visų susijusių Komisijos tarnybų analizės gebėjimus, 2016 m. viduryje Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD susitarė su Konkurencijos GD, kad nuo šiol šiam direktoratui kasmet bus teikiami atitinkami duomenys apie jų valstybės pagalbos audito metu nustatytus faktus.

59

PVS – tai valstybių narių pranešimams apie pažeidimus (įskaitant sukčiavimą) registruoti skirta priemonė. Pažeidimo rūšis nurodoma naudojantis išskleidžiamaisiais sąrašais (kodais), o taikomas veikimo būdas aprašytas tekste, kuris papildo koduotuose laukeliuose pateiktą informaciją. Galima atlikti analizę pagal pažeidimo rūšį. PVS nėra valstybės pagalbos kontrolės priemonė, tačiau jau esamus išskleidžiamuosius sąrašus galima papildyti valstybės pagalbai skirta tipologija.

61

Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. laikotarpiu ji ėmėsi prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos pasikartojančios su valstybės pagalba susijusios problemos, visų pirma todėl, kad atitinkamos Komisijos tarnybos reguliariai keitėsi informacija. Komisijos generaliniai direktoratai, pavyzdžiui, audito ataskaitomis dalijasi nuo 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžios. Be to, prireikus, prieš baigiant rengti audito išvadas, su Konkurencijos GD konsultuojamasi audito klausimais, susijusiais su valstybės pagalba.

Taip pat žr. 60 dalį ir Komisijos atsakymą į 57 dalies pastabas.

2015 m. kovo mėn. Komisijos tarnybos susitarė dėl valstybės pagalbos veiksmų plano, kuriame numatyti konkretūs tiksliniai veiksmai, pagrįsti patirtimi, įgyta atsižvelgiant į turimus audito metu nustatytus faktus (žr. 108–110 dalyse pateiktas Audito Rūmų pastabas).

Be to, 2013 m. gruodžio mėn. patvirtintoje 2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisės aktų sistemoje nustatyta valstybės pagalbai taikoma ex ante sąlyga, siekiant sustiprinti valstybių narių gebėjimus laikytis valstybės pagalbos taisyklių prieš pradedant įgyvendinti programas.

62

Komisija pažymi, kad vadovas susijęs su transporto sektoriumi. Komisija nesako, kad valstybės pagalbos taisyklės tame sektoriuje netaikomos, tik nurodo, kad, remiantis SESV 93 straipsniu, vietoj bendrųjų valstybės pagalbos taisyklių taikomos specialios valstybės pagalbos (suderinamumo) taisyklės. Vadove pateiktas pareiškimas neturėtų būti aiškinamas taip, kad transporto sektoriuje pats valstybės pagalbos kvalifikavimas savaime yra kitoks.

Bendras atsakymas į 69–71 dalių pastabas:

Komisija pabrėžia, kad prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o sprendimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagalbos taisyklėms.

Reikia skirti padėtį iki Sprendimo Leipzig Halle ir po jo, taip pat 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpius.

Komisija pabrėžia, kad dar prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD oficialiose tarnybų tarpusavio konsultacijose konsultavosi (nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties projektų.

Priėmus Sprendimą Leipzig Halle, Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD pradėjo glaudžiau bendradarbiauti paraiškų dėl didelės apimties projektų vertinimo klausimais. Komisija pabrėžia, kad nėra jokio didelės apimties projekto, dėl kurio pastaraisiais metais Komisija būtų priėmusi sprendimą, kuriuo būtų patvirtintas ERPF arba SF finansavimas, ir dėl kurio vėliau pagal valstybės pagalbos taisykles būtų priimtas neigiamas sprendimas. Tai rodo, kad nustatyta bendradarbiavimo tvarka tinkamai veikia.

2014–2020 m. laikotarpiu valstybė narė turi parengti didelės apimties projekto paraišką, kurioje, prieš ją pateikdama Regioninės ir miestų politikos GD, turi įrodyti, kad laikomasi valstybės pagalbos taisyklių, nesvarbu, kokią sprendimų dėl didelės apimties projektų priėmimo procedūrą (BNR 102 straipsnio 1 arba 2 dalis) ji pasirenka. Bet kuriuo atveju, jeigu reikalingas sprendimas dėl valstybės pagalbos, sprendimas turi būti priimtas prieš pateikiant didelės apimties projektą Regioninės ir miestų politikos GD.

Be Audito Rūmų nurodyto glaudesnio bendradarbiavimo, pradėta taikyti papildoma prevencinė priemonė: galimybė valstybei narei ir nepriklausomiems kokybės vertinimo ekspertams projekto rengimo etape kreiptis į Konkurencijos GD,jei kiltų abejonių, ar atitinkamam didelės apimties projektui turi būti taikoma pranešimo apie valstybės pagalbą Konkurencijos GD tvarka, ar ne.

Todėl Komisija mano, kad, 2014–2020 m. laikotarpiu numačius prevencines priemones ir bendradarbiavimą su Konkurencijos GD tiek projektų rengimo etape, tiek sprendimo dėl projekto priėmimo etape, tinkamai sumažinama Audito Rūmų 70 dalyje nurodyta rizika.

Bendras atsakymas į 74–79 dalių pastabas

Pagal reglamentą reikalaujama, kad audito institucijos savo metinėse kontrolės ataskaitose (MKA) pateiktų pagrindinius audito rezultatus, bet ne išsamią informaciją apie klaidų, nustatytų atliekant veiksmų auditą, pobūdį. Tačiau tai galima daryti savanoriškai.

Be to, remdamasi peržiūros rezultatais, Komisija mano, kad kai kuriais atvejais audito institucijos galėjo aptikti valstybės pagalbos klaidų, bet nurodyti jas prie kitos kategorijos (pavyzdžiui, nacionalinių tinkamumo finansuoti taisyklių nesilaikymas), todėl MKA gali būti sumažintas klaidų skaičius.

Komisijos tarnybos taip pat nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdamos didinti jų audito gebėjimus valstybės pagalbos srityje, tuo tikslu teikdamos mokymus, rekomendacijas ir dalydamosi patirtimi, įskaitant specialius audito kontrolinius sąrašus, kuriuos Komisija pateikė 2011 m., o 2015 m. buvo pateikti atnaujinti kontroliniai sąrašai. Atlikdama MKA peržiūrą, Komisija nagrinėja, ar audito institucijos nuomonė yra tvirtai pagrįsta sistemų ir veiksmų auditų rezultatais.

Galiausiai, Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valstybės pagalbos kontrolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą (žr. 79 dalį).

Bendras atsakymas į 81 ir 82 dalių pastabas.

Pastaraisiais metais Komisijos tarnybos valstybėms narėms teikia gerokai didesnę paramą mokymų forma. Pirma, jos organizavo arba prisidėjo organizuojant daugybę seminarų ir praktinių seminarų visoje ES (pavyzdžiui, surengė mokymus BBIR klausimais daugelyje valstybių narių, taip pat visoms audito institucijoms, žr. 111 dalį). Be to, jos teikia rekomendacijas, kaip antai analitines priemones, kontrolinius sąrašus ar greitus atsakymus į pagalbą teikiančių ar audito institucijų pateiktus klausimus dėl taisyklių aiškinimo.

Neseniai priimtame Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos sąvokos taip pat išsamiau paaiškinama, kada viešosioms išlaidoms ES valstybės pagalbos kontrolė taikoma ir kada netaikoma. Šios rekomendacijos turėtų padėti valdžios institucijoms ir įmonėms nustatyti, kada valstybės paramos priemonės gali būti skirtos be patvirtinimo pagal ES valstybės pagalbos taisykles.

Komisijos tarnybos atkreipia dėmesį į Audito Rūmų atliktos apklausos rezultatus ir į tai, kad iš visų galimybių pirmenybė teikiama praktiniam vadovui su konkrečių atvejų tyrimais ir papildomoms mokymo priemonėms. Valstybės pagalbos srityje, vertinant kiekvieną atvejį, labai svarbios konkrečios atvejo aplinkybės. Konkurencijos GD mano, kad Komisijos sprendimai dėl valstybės pagalbos yra geriausi pavyzdžiai, kuriais pateikiamos naudingos gairės valstybėms narėms.

Komisija ir toliau teiks paramą audito institucijoms ir ragins jas dažniau kreiptis į valstybės pagalbos tarnybas valstybėse narėse.

Bendras atsakymas į 92–94 dalių pastabas

Pagrindinis 2014 m. BBIR peržiūros tikslas buvo išsamiau paaiškinti ir supaprastinti valstybės pagalbos taisykles, sumažinti valstybių narių administracinę naštą. Visų pirma, išplėtus BBIR taikymo sritį, labai sumažėjo valstybės pagalbos priemonių, apie kurias reikia pranešti Komisijai, skaičius. Tai turėtų palengvinti ir ESI fondų veiksmų įgyvendinimą.

93

BBIR esmė – būtinybė pranešti. Į reglamento taikymo sritį įtraukiamos ir priemonės, kurioms prieš 2014 m. įsigaliojant BBIR nebuvo taikoma prievolės pranešti išimtis. Komisijai atlikus vertinimą, net iki 2014 m. BBIR įsigaliojimo tos priemonės galėjo būti paskelbtos suderinamomis.

96

Komisija mano, kad Deggendorf principas gali būti taikomas tik atskiros valstybės narės lygmeniu. Komisija ketina išaiškinti šį klausimą per vykdomą 2014 m. BBIR peržiūrą.

Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.

Bendras atsakymas į 102–104 dalių pastabas

Valstybės narės priėmė veiksmų planus, kurie turi būti įgyvendinti ir baigti iki 2016 m. pabaigos. Šį procesą nuodugniai stebi Komisijos tarnybos (Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD), ir jeigu sąlygos neįvykdomos, Komisija galiausiai gali sustabdyti mokėjimus.

105

Komisija pažymi, kad ex ante sąlygos susijusios su Europos struktūrinių ir investicijų fondų įgyvendinimu, tačiau Konkurencijos GD stebėtos schemos nebūtinai susijusios su ESI fondų finansavimu.

Be to, kaip nurodė Audito Rūmai, Bendrųjų nuostatų reglamente nustatyta, kad valstybės pagalbai keliamų ex ante sąlygų vertinimas turi būti grindžiamas trimis pagalbiniais kriterijais, nustatytais Bendrųjų nuostatų reglamento XI priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. laikotarpiu savaime nėra sąlygų įvykdymo kriterijus.

Tačiau Komisija ir toliau stebės visus klausimus, susijusius su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.

106

Palyginti su ankstesniu laikotarpiu, patobulinta didelės apimties projektų tvirtinimo 2014–2020 m. laikotarpiu procedūra (žr. bendrą atsakymą į 69–71 dalių pastabas).

Komisijos tarnybos yra pasirengusios toliau dėti pastangas, kad būtų supaprastintas iš ESI fondų bendrai finansuojamų didelės apimties projektų, kurie pateikiami pagal naująją nepriklausomo kokybės vertinimo procedūrą, vertinimas (BNR 102 straipsnio 1 dalis).

Šiuo atžvilgiu Konkurencijos GD nustatė vidaus procedūras, kad būtų užtikrintas efektyvus ir veiksmingas konsultacijų dėl didelės apimties projektų pagal nepriklausomo kokybės vertinimo procedūrą vertinimas.

Nepriklausomo kokybės vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikta išsami pagal priemonę teikiamos pagalbos pobūdžio ir (arba) šios priemonės suderinamumo, remiantis išimtimi arba esama schema, analizė. Be to, pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 23 straipsnį nepriklausomo kokybės vertinimo ekspertai gali kreiptis į Konkurencijos GD valstybės pagalbos klausimais, kylančiais dėl didelės apimties projekto.

Todėl ir pagal šią naują nepriklausomo kokybės vertinimo procedūrą valstybės pagalbos klausimai, apie kuriuos pranešta Konkurencijos GD, turi būti išspręsti prieš pateikiant Komisijai didelės apimties projekto dokumentus.

107

Komisija pabrėžia, kad valstybės narės, pateikdamos didelės apimties projekto pasiūlymą, turi įrodyti, kad jos nuodugniai patikrino atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, neatsižvelgiant į pasirenkamą susijusią sprendimų priėmimo procedūrą (BNR 102 straipsnio 1 arba 2 dalis). Didelės apimties projektų pasiūlymai negali būti teikiami Komisijai neatlikus tokio išsamaus atitikties valstybės pagalbos taisyklėms vertinimo.

Pagal BNR 102 straipsnio 1 dalį Komisijai galima pranešti tik apie projektus, kurie teigiamai įvertinti nepriklausomo kokybės vertinimo ataskaitoje, o tai reiškia, kad valstybė narė laikėsi visų reikalavimų, įskaitant su valstybės pagalba susijusius reikalavimus.

Komisijos tarnybos mano, kad procedūra gali turėti nemažą teigiamą poveikį, nes ji apima išsamesnį paraišką teikiančios valstybės narės atliekamą valstybės pagalbos vertinimą ir išsamesnį nepriklausomo kokybės vertinimo nepriklausomų ekspertų grupės atliekamą valstybės pagalbos klausimų patikrinimą. Be to, Konkurencijos GD nustatė tvarką, pagal kurią nepriklausomo kokybės vertinimo ekspertų grupės gali su juo konsultuotis valstybės pagalbos klausimais, kylančiais dėl jų vertinamo didelės apimties projekto.

Jei būtų imamasi tolesnių veiksmų ir mėginama užtikrinti teisinį tikrumą dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms, tuo tikslu sistemingai teikiant oficialius pranešimus, o po jų Komisijai dėl visų didelės apimties projektų priimant sprendimą dėl valstybės pagalbos (neatsižvelgiant į teisinius reikalavimus), tai prieštarautų ne tik valstybės pagalbos modernizavimo procesui, bet ir svarbiausiam tikslui supaprastinti ir sumažinti visų suinteresuotųjų subjektų administracinę naštą, taip pat kiltų papildoma rizika, kad ERPF/SF finansuojami didelės apimties projektai nebus laiku įgyvendinti.

114

Komisija remia valstybių narių galimybes teisingai aiškinti ir (ar) įgyvendinti valstybės pagalbos taisykles, nes visų pirma jos turi imtis tinkamų priemonių, kad būtų laikomasi šių taisyklių.

Siekdamos pašalinti trūkumus, Komisijos tarnybos (Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD lygmeniu) įgyvendina bendrąjį veiksmų planą „Valstybių narių lėšų valdymo administracinių gebėjimų didinimas valstybės pagalbos srityje“. Kelioms valstybėms narėms buvo surengti mokymai, jų tikslinė auditorija yra visos susijusios institucijos, kurių veikla susijusi su ESI fondų valdymu ir įgyvendinimu: vadovaujančiosios institucijos, tarpinės institucijos ir pagrindiniai pagalbos gavėjai.

Be to, 2014–2020 m. finansiniu laikotarpiu Bendrųjų nuostatų reglamente numatyta su valstybės pagalba susijusi ex ante sąlyga, siekiant užtikrinti ex ante sąlygas, kad būtų veiksmingai taikomos ES valstybės pagalbos taisyklės. Valstybėms narėms, kurios neįvykdė ex ante sąlygų, parengti veiksmų planai, kurie turi būti įgyvendinti ir baigti iki 2016 m. pabaigos. Šį procesą nuodugniai stebi Komisijos tarnybos, o planų neįgyvendinus Komisija galiausiai gali sustabdyti mokėjimus.

114 a)

Komisija nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdama didinti jų gebėjimus valstybės pagalbos audito srityje. Be tikslinio mokymo, veiksmų ir rekomendacijų, 2011 m. Komisija audito institucijoms pateikė parengtus naudoti valstybės pagalbos kontrolinius sąrašus; 2015 m. lapkričio mėn. pateikti atnaujinti kontroliniai sąrašai. Pastaruoju metu Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valstybės pagalbos kontrolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą.

Komisijos tarnyboms atliekant MKA peržiūrą, tikrinama sistemų audito ir veiksmų audito metodika (įskaitant kontrolinius sąrašus), taip pat pakartotinai atliekami auditai, kuriuos jau atliko valstybių narių audito institucijos. Komisijos tarnybos nustatė tokių auditų trūkumų ir pareikalavo, kad audito institucijos patobulintų taikomas valstybės pagalbos kontrolės priemones.

114 b)

Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. Nors šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai imtis tinkamų prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos gerai žinomos pasikartojančios su valstybės pagalba susijusios problemos. 2016 m. kovo mėn. Konkurencijos GD pasidalijo savo valstybės pagalbos schemų ex post stebėjimo patirtimi su Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD. Visų pirma Konkurencijos GD pateikė Regioninės ir miestų politikos ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniams direktoratams 2015 m. stebėjimo ciklo rezultatus. Be to, prireikus Komisija tobulina generalinių direktoratų keitimąsi informacija apie valstybės pagalbos klaidas.

Kalbant apie taikomas prevencines priemones, 2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisės aktų sistemoje nustatytos valstybės pagalbai taikomos ex ante sąlygos.

Be to, nuo 2015 m. kovo mėn. Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD įgyvendina išsamų veiksmų planą, kuriuo siekiama didinti struktūrinių fondų valdymo administracinius gebėjimus valstybės pagalbos srityje.

Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 57 ir 61 dalių pastabas.

114 c)

Komisija pabrėžia, kad prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o sprendimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagalbos taisyklėms.

Dar prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD per oficialias tarpžinybines konsultacijas konsultavosi (nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties projektų.

Siekiant, kad 2014–2020 m. dėl didelės apimties projektų nebūtų priimami valstybės pagalbos taisyklių neatitinkantys sprendimai, kaip prevencinė priemonė į pranešimo apie didelės apimties projektus reikalavimus ir į abi sprendimų dėl didelės apimties projektų priėmimo procedūras (BNR 102 straipsnio 1 ir 2 dalys) įtraukta atitinkama stabdžių ir atsvarų sistema.

Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 69 dalies pastabas.

114 d)

Atsižvelgdamas į valstybės pagalbos modernizavimą, dėl kurio padidėjo valstybių narių atsakomybė skiriant pagalbą, Konkurencijos GD sugriežtino savo vykdomą imtimi paremtą valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimo stebėjimą. Konkurencijos GD vykdant stebėjimą siekiama nustatyti pagalbos priemonių įgyvendinimo klaidas ir pažeidimus, tačiau taip pat galima sužinoti, kaip valstybės narės iš tikrųjų praktiškai įgyvendina pagalbos priemones, ir tai leidžia Konkurencijos GD išaiškinti gerosios ir blogosios patirties pavyzdžių.

Konkurencijos GD dalijasi su valstybėmis narėmis (valstybių narių darbo grupėse, per šalių koordinatorių tinklą ir t. t.) patirtimi, įgyta vykdant stebėjimą.

Konkurencijos GD toliau plėtojo Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR – 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas Nr. 651/2014) kontrolinius sąrašus ir jais pasidalijo su valstybėmis narėmis, kad joms būtų lengviau iš anksto patikrinti, ar laikomasi visų taikomų suderinamumo sąlygų. BBIR kontroliniais sąrašais taip pat pasidalyta su Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, taip pat su sanglaudos politikos audito institucijomis.

Be to, Konkurencijos GD siūlo specialią IT platformą, kurioje jis atsako į valstybių narių klausimus dėl taisyklių aiškinimo (e. valstybės pagalbos vikis) ir, remdamasis tais klausimais ir atsakymais, taip pat skelbia DUK dokumentus.

BNR numatytas valstybės pagalbai taikomų ex ante sąlygų vertinimas turi būti grindžiamas trimis kriterijais, nustatytais BNR XI priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu savaime nėra sąlygų įvykdymo kriterijus.

Tačiau Komisija ir toliau stebės klausimus, susijusius su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.

117

Konkurencijos GD mano, kad jis tinkamai imasi galimų taisomųjų priemonių, kai vykdant stebėjimą nustatoma valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų.

Komisija gali taikyti taisomąsias priemones, kaip antai savanorišką arba priverstinį susigrąžinimą, jeigu suteikta pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.

Nustačius kitų rūšių klaidas, tikslingiau pakoreguoti schemos struktūrą ir (arba) kontrolės mechanizmus. Kai kurių klaidų atveju būtų sudėtinga pritaikyti taisomąsias priemones (pavyzdžiui, pagalba buvo nesuderinama tuo metu, kai buvo skirta, tačiau remiantis vėliau peržiūrėtomis taisyklėmis ji gali būti laikoma suderinama). Bet kuriuo atveju valstybei narei teikiamos rekomendacijos ir prireikus po kurio laiko numatomas pakartotinis schemos stebėjimas siekiant patikrinti, ar įgyvendintos rekomendacijos.

Savanoriško susigrąžinimo atvejais tolesnių veiksmų imasi Komisija kartu su atitinkama valstybe nare. Visi savanoriško susigrąžinimo atvejai nėra atskirai registruojami. Tačiau, Komisijos nuomone, valstybių narių savanoriškai įgyvendinamas nesuderinamos pagalbos susigrąžinimas yra naudinga priemonė greitai ir veiksmingai pašalinti nesąžiningą pranašumą iš rinkos ir paskatinti valstybes nares neteikti neteisėtos pagalbos.

1 rekomendacija

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad ją jau įgyvendina.

Kai vykdant stebėjimą nustatoma valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų, Komisija imasi galimų taisomųjų priemonių.

Šiuo atžvilgiu būtina skirti neteisėtumą ir nesuderinamumą. Pagalbos priemonė yra neteisėta, jei ji suteikta iš anksto apie ją nepranešus Komisijai ir jei jai netaikomas BBIR. Tačiau Komisija gali nurodyti susigrąžinti pagal pagalbos priemonę suteiktą sumą tik tuo atveju, jeigu tokia priemonė yra nesuderinama su vidaus rinka (t. y. ji negali būti pripažinta suderinama remiantis gairėmis ar tiesiogiai Sutartimi).

Jeigu vykdydamas stebėjimą Konkurencijos GD nustato neteisėtą pagalbos priemonę, visų pirma jis tiria, ar tokia priemonė gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

Tik jei dėl nustatytos klaidos gali būti suteikta nesuderinama pagalba, gali būti taikomos taisomosios priemonės, kaip antai pagalbos susigrąžinimas.

Nustačius kitų rūšių klaidas, tikslingiau pakoreguoti schemos struktūrą ir (arba) kontrolės mechanizmus. Kai kurių klaidų atveju būtų sudėtinga pritaikyti taisomąsias priemones (pavyzdžiui, pagalba buvo nesuderinama tuo metu, kai buvo skirta, tačiau remiantis vėliau peržiūrėtomis taisyklėmis ji gali būti laikoma suderinama).

118

Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. Nors šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai nustatyti pasikartojančias klaidų rūšis šioje srityje ir įgyvendinti konkrečias tikslines priemones, kad būtų išvengta valstybės pagalbos klaidų.

Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 57 ir 61 dalių pastabas.

119

Remdamiesi IT audito priemone MAPAR, kuri apima ERPF/SF ir ESF 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD galės pateikti išsamesnę pažeidimų rūšių apžvalgą. Vienas iš priemonės MAPAR tikslų – registruoti ir klasifikuoti nustatytas klaidas ir pažeidimus, taip suteikiant išsamių audito metu nustatytų faktų duomenų bazę. Be to, vykstant nuolatiniam dialogui su audito institucijomis, Komisijos tarnybos ir toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad sukurtų bendrą valstybės pagalbos klaidų tipologiją, kuri bus pagrįsta MAPAR ir į ją MAPAR bus atsižvelgta.

Tokia į MAPAR įtraukta speciali duomenų teikimo pagal klaidų tipologiją forma leis Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD kasmet perduoti Konkurencijos GD atitinkamus duomenis apie jų valstybės pagalbos audito metu nustatytus faktus.

Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 57, 59 ir 61 dalių pastabas.

120

PVS – tai valstybių narių pranešimams apie pažeidimus (įskaitant sukčiavimą) registruoti skirta priemonė. Pažeidimo rūšis nurodoma naudojantis išskleidžiamaisiais sąrašais (kodais), o taikomas veikimo būdas aprašytas tekste, kuris papildo koduotuose laukeliuose pateiktą informaciją. Galima atlikti analizę pagal pažeidimo rūšį. PVS nėra valstybės pagalbos kontrolės priemonė, tačiau jau esamus išskleidžiamuosius sąrašus galima papildyti valstybės pagalbai skirta tipologija.

2 rekomendacija a)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina taikydama audito priemonę MAPAR.

MAPAR sudaro išsami visų nustatytų pažeidimų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) duomenų bazė. Šiuo metu duomenims apie konkrečiai su valstybės pagalba susijusius pažeidimus pateikti MAPAR apibrėžtos septynios nustatytų faktų rūšys.

Be to, naudojantis MAPAR bus galima geriau susisteminti informaciją apie audito metu nustatytus faktus. Ši priemonė leidžia visiškai lanksčiai pridėti ar pakeisti bet kokią nustatytų faktų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) kategoriją ar pakategorę, atsižvelgiant į nustatytus audito poreikius ar faktus.

Be to, audito priemonė MAPAR sukurta taip, kad atitinkamos Komisijos tarnybos galėtų imtis tolesnių veiksmų, įskaitant finansines pataisas, dėl visų nustatytų pažeidimų.

Komisija taip pat nurodo savo atsakymą į 57 dalies pastabas.

2 rekomendacija b)

Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai ir pritaikys klaidų tipologiją, kad būtų galima atlikti analizę.

2 rekomendacija c)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.

Kalbant apie MAPAR, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD kartą per metus pateiks atitinkamus duomenis apie valstybės pagalbą Konkurencijos GD, vadovaudamiesi specialia duomenų teikimo forma (Komisijos atliekamo audito metu nustatytų valstybės pagalbos klaidų tipologija).

Dėl Komisijos tarnybų keitimosi informacija reikia pasakyti, kad Regioninės ir miestų politikos GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Konkurencijos GD vis plačiau dalijasi informacija per savo komunikacijos kanalus. Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD dalijasi rezultatais vienas su kitu ir prireikus konsultuoja Konkurencijos GD audito klausimais, susijusiais su valstybės pagalba.

Kalbant apie PVS, Konkurencijos GD bus suteikta galimybė gauti informaciją, kurią jam būtina žinoti.

Bendras atsakymas į 121 ir 122 dalių pastabas.

Komisija pabrėžia, kad ex ante prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o sprendimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagalbos taisyklėms.

Prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD oficialiose tarnybų tarpusavio konsultacijose konsultavosi (nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties projektų.

Komisija pradėjo taikyti prevencines priemones ir sustiprino savo tarnybų bendradarbiavimą siekdama užtikrinti, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės pateiktų tik tokius didelės apimties projektus, kurie atitinka naujus su valstybės pagalba susijusius teisės aktus, o Komisija dėl jų priimtų sprendimą.

Jei būtų imamasi tolesnių veiksmų ir mėginama užtikrinti teisinį tikrumą, tuo tikslu teikiant oficialius pranešimus apie valstybės pagalbą dėl visų didelės apimties projektų, tai prieštarautų ne tik valstybės pagalbos modernizavimo procesui, bet ir svarbiausiam tikslui supaprastinti ir sumažinti visų suinteresuotųjų subjektų administracinę naštą, taip pat kiltų papildoma rizika, kad ERPF/SF finansuojami didelės apimties projektai nebus laiku įgyvendinti.

Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 69, 107 ir 114 (c) dalių pastabas.

3 rekomendacija

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino, nes valstybės narės gali pateikti Komisijai didelės apimties projekto pasiūlymą tik tada, kai išspręsti visi klausimai, susiję su atitiktimi valstybės pagalbos taisyklėms, taip pat prireikus pateikiant pranešimą apie valstybės pagalbą.

Komisija taip pat sustiprino savo tarnybų bendradarbiavimą siekdama užtikrinti, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės pateiktų tik tokius didelės apimties projektus, kurių atitiktį neseniai atnaujintiems su valstybės pagalba susijusiems teisės aktams valstybės narės nuodugniai įvertino, o Komisija dėl jų priimtų sprendimą.

123

Pagal 2007–2013 m. taikytą reguliavimo sistemą reikalaujama, kad audito institucijos savo metinėse kontrolės ataskaitose (MKA) pateiktų pagrindinius audito rezultatus, bet ne išsamią informaciją apie klaidų, nustatytų atliekant veiksmų auditą, pobūdį. Tačiau tai galima daryti savanoriškai. Taigi, audito institucijų pateikiama informacija gali nepakankamai atskleisti jų gebėjimus nustatyti valstybės pagalbą.

Komisijos tarnybos taip pat nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdamos didinti jų audito gebėjimus valstybės pagalbos srityje, tuo tikslu teikdamos mokymus, rekomendacijas ir dalydamosi patirtimi, įskaitant specialius audito kontrolinius sąrašus, kuriais Komisija pasidalijo 2011 m. ir 2015 m.

Galiausiai, Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valstybės pagalbos kontrolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą (žr. 79 dalį).

124

Komisijos tarnybos jau pasidalijo BBIR kontroliniais sąrašais su valstybių narių audito ir koordinavimo institucijomis, taip suteikdamos joms galimybę iš anksto patikrinti, ar įvykdytos visos suderinamumo sąlygos, arba tobulinti auditą šioje srityje. Su valstybėmis narėmis įvairiais būdais (darbo grupės, šalies koordinavimo tinklas, daugiašaliai ar dvišaliai audito koordinavimo susitikimai ir t. t.) taip pat dalijamasi nustatytų problemų tipologija, gerosios ir blogosios patirties pavyzdžiais ir vykdant stebėjimą įgyta patirtimi. Valstybės pagalbos taisyklės toliau aiškinamos pasitelkus klausimų dėl taisyklių aiškinimo sistemą (e. valstybės pagalbos vikis), analitines priemones ir kt.

Komisija mano, kad Deggendorf principas gali būti taikomas tik atskiros valstybės narės lygmeniu. Komisija ketina išaiškinti šį klausimą atlikdama nuolatinę 2014 m. BBIR peržiūrą.

Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.

4 rekomendacija a)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino.

Komisija nagrinėja audito institucijų darbo kokybę valstybės pagalbos srityje, taikydama skirtingas audito procedūras: atlikdama rizika pagrįstą audito institucijų darbo auditą, kuris apima audito institucijų taikomos sistemų audito ir veiksmų audito metodikos (įskaitant kontrolinius sąrašus) tikrinimą; pakartodama audito institucijų jau atliktą auditą, siekdama patikrinti nurodytų rezultatų pagrįstumą; kasmet atlikdama Komisijai audito institucijų pateiktų metinių kontrolės ataskaitų peržiūrą, siekdama patvirtinti, kad audito institucijos nuomonė yra tvirtai pagrįsta sistemų ir veiksmų auditų rezultatais.

Kai kuriais atvejais Komisija jau rekomendavo atitinkamoms audito institucijoms sugriežtinti savo kontrolinius sąrašus, kad būtų geriau patikrinti su valstybės pagalba susiję klausimai. Komisija ir toliau sieks užtikrinti, kad audito institucijos naudotų tinkamus kontrolinius sąrašus.

4 rekomendacija b)

Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes ji prieštarauja 2012 m. valstybėms narėms pateiktose rekomendacijose nurodytiems Komisijos tikslams sistemingai iš naujo netikrinti projektų, dėl kurių sprendimas priimtas iki tos datos (valstybėms narėms paliekant galimybę pranešti arba ne), ir užtikrinti valstybėms narėms ir pagalbos gavėjams stabilumą dėl tokių projektų vertinimo.

4 rekomendacija c)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.

Įgyvendindama valstybės pagalbos veiksmų planą, Komisija jau remiasi savo sprendimais dėl valstybės pagalbos, kurie naudojami kaip konkrečių atvejų tyrimai: pavyzdžiui, daugiau kaip pusė teminių seminarų (kol kas surengti seminarai MTTPI ir energetikos klausimais) programų paremtos konkrečiais atvejais (realiais sprendimais dėl valstybės pagalbos).

Komisijos tarnybos taip pat teikia rekomendacijas, kaip antai analitines priemones, kontrolinius sąrašus ar greitus atsakymus į pagalbą teikiančių institucijų pateiktus klausimus dėl taisyklių aiškinimo. Klausimų ir atsakymų pagrindu skelbiami DUK dokumentai.

Komisija ir toliau atnaujins rekomendacijas visoms susijusioms institucijoms, įskaitant ESI fondų programos institucijas, jei to reikės dėl pokyčių.

Galiausiai, neseniai priimtame Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos sąvokos paaiškinama, kada viešosioms išlaidoms ES valstybės pagalbos kontrolė taikoma ir kada netaikoma.

4 rekomendacija d)

Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes pagal de minimis Reglamentą valstybės narės gali pasirinkti, ar įsteigti centrinį de minimis pagalbos stebėjimo registrą, ar vykdyti stebėjimą remiantis kitomis priemonėmis (pavyzdžiui, pagalbos gavėjų savarankiškai pateikiamomis deklaracijomis).

Nors centrinis de minimis pagalbos registras yra tinkamesnis pasirinkimas, pagal de minimis Reglamento 6 straipsnį valstybė narė neprivalo turėti tokį registrą ir gali įgyvendinti pagalbos sumavimo taisyklę kitomis priemonėmis (pavyzdžiui, remdamasi pagalbos gavėjų savarankiškai pateikiamomis deklaracijomis). Galimybė valstybėms narėms pasirinkti atitinka bendrąjį principą, kad valstybės narės gali nuspręsti dėl joms tinkamiausios administracinės aplinkos. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į neigiamą kelių valstybių narių reakciją į privalomo de minimis registro idėją pirmųjų konsultacijų dėl de minimis Reglamento peržiūros metu.

(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

4 rekomendacija e)

Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes, jos nuomone, Deggendorf principas gali būti taikomas tik atskiros valstybės narės lygmeniu. Komisija ketina išaiškinti šį klausimą per vykdomą 2014 m. BBIR peržiūrą.

Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.

129

Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) numatytas valstybės pagalbai taikomų ex ante sąlygų vertinimas, turi būti grindžiamas trimis kriterijais, nustatytais BNR XI priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu savaime nėra sąlygų įvykdymo kriterijus.

Tačiau Komisija ir toliau stebės visus klausimus, susijusius su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.

5 rekomendacija a)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

Keturių Europos struktūrinių ir investicijų fondų generalinių direktoratų generaliniai direktoriai jau dabar reguliariai susitinka komitete mokėjimų sustabdymo neįvykdžius ex ante sąlygų klausimais. Ir toliau bus griežtai ir nuosekliai taikomas dabartinis metodas, kuris yra ir prevencinis (neįvykdžius ex ante sąlygų įgyvendinami nacionaliniai veiksmų planai), ir taisomasis (prireikus sustabdomi mokėjimai).

5 rekomendacija b)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

Komisija sutinka toliau stebėti valstybių narių gebėjimus laikytis valstybės pagalbos taisyklių, remdamasi savo duomenų bazėse esančia informacija, kuri visų pirma gauta iš turimų audito metu nustatytų faktų.

Komisija naudosis to proceso rezultatais, kad galėtų tikslingiau planuoti stebėjimo veiklą ir mokymus, teikiamus atitinkamos programos institucijoms valstybėse narėse.

QJ-AB-16-024-LT-E    ISSN 1977-5725

Pastaraisiais metais Audito Rūmai nustatė daug valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų sanglaudos politikos srityje. Audito Rūmai ir Komisija nustatė daug daugiau valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų nei valstybės narės ir pabrėžė būtinybę šioms atkreipti didesnį dėmesį į šią problemą ir Komisijai nuolat teikti pagalbą. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisijos duomenų bazės neleido atlikti tinkamos valstybės pagalbos klaidų analizės, o jos vykdytas stebėjimas nepadėjo susigrąžinti reikšmingų valstybės pagalbos sumų.
Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti taikomi valstybės pagalbos teisės aktai ir stiprinami valstybių narių administraciniai gebėjimai. Atsakomybė už valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimą valstybėms narėms buvo perduota 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, todėl gali atsirasti valstybės pagalbos klaidų padidėjimo rizika.