CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Întrebări: eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx

Website: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).

Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016

Print | ISBN 978-92-872-5846-5 | ISSN 1831-0966 | doi:10.2865/551616 | QJ-AB-16-024-RO-C
PDF | ISBN 978-92-872-5845-8 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/782263 | QJ-AB-16-024-RO-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5870-0 | ISSN 1977-5806 | doi:10.2865/74522 | QJ-AB-16-024-RO-E

© Uniunea Europeană, 2016

Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?

Publicații gratuite:

•un singur exemplar:
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•mai multe exemplare/postere/hărți:
de la reprezentanțele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)
sau contactând rețeaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).

(*)Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).

Publicații contra cost:

•pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapă | Data
Adoptarea planului de audit / Demararea auditului | 12.11.2014
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de raport | 16.6.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie | 7.9.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile lingvistice | 27.9.2016

RO | 2016 | nr. 24

Raportul special

Sunt necesare mai multe
eforturi pentru a se asigura
o mai bună cunoaștere
și respectare a normelor
privind ajutoarele de
stat în cadrul politicii de
coeziune

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]

Echipa de audit

Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.

Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente investițiilor pentru coeziune, creștere și incluziune. Auditul a fost condus de domnul Oskar Herics, membru raportor, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Margit Spindelegger, șef de cabinet; Niels Brokopp, manager principal; Gert Rammeloo și Angelika Zych, coordonatori; Ildiko Preiss, atașat; Dana Moraru, Maria Ploumaki și Laura Zanarini, auditori.

De la stânga la dreapta: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

Cuprins

Acronime

Glosar

Sinteză

Introducere

Ce este ajutorul de stat și care este importanța sa financiară în UE?

Proceduri privind acordarea ajutorului de stat

Statele membre trebuie să notifice Comisia cu privire la ajutoarele de stat

Exceptări de la obligația de notificare

Principalii actori implicați în gestionarea programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune

Auditurile efectuate de Curtea de Conturi Europeană și de instituțiile supreme de audit din statele membre în ceea ce privește ajutoarele de stat

Sfera și abordarea auditului

Observații

Lipsa unei analize cuprinzătoare din partea Comisiei în ceea ce privește erorile în materie de ajutoare de stat și atenția insuficientă acordată ajutoarelor de stat de către statele membre

Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune sunt afectate de un număr semnificativ de erori în materie de ajutoare de stat, în timp ce Fondul social european este afectat într-o măsură mult mai mică

Monitorizarea Comisiei este afectată de lipsa unei analize cuprinzătoare și de nivelul insuficient de coordonare internă

Atenție insuficientă acordată de autoritățile de audit din statele membre respectării normelor privind ajutoarele de stat

Comisia a luat măsuri pentru simplificarea legislației aplicabile privind ajutorul de stat și pentru promovarea capacității administrative a statelor membre

Regulamentul general extins de exceptare pe categorii de ajutoare duce la un transfer al responsabilității de la Comisie către statele membre

Condiționalitățile ex ante nou introduse și procedurile noi pentru proiectele majore pot îmbunătăți gradul de respectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune

Un plan de acțiune comun privind ajutorul de stat stabilit de Comisie vizează să consolideze capacitatea administrativă a statelor membre și necesită o atenție continuă

Concluzii și recomandări

Anexa I | — | Cheltuielile statelor membre pentru ajutoarele de stat, 2010-2014, în milioane de euro
Anexa II | — | Rezultatele exercițiilor de monitorizare desfășurate de Direcția Generală Concurență, 2006-2014
Anexa III | — | Proiectele majore adoptate de Direcția Generală Politică Regională și Urbană pentru perioada de programare 2007-2013
Anexa IV | — | Cadrul juridic în domeniul ajutoarelor de stat

Răspunsurile Comisiei

Acronime

COCOF: Comitetul de coordonare a fondurilor

DG: Direcție generală

DG COMP: Direcția Generală Concurență

DG EMPL: Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune

DG REGIO: Direcția Generală Politică Regională și Urbană

FEDR: Fondul european de dezvoltare regională

Fondurile ESI: Fondurile structurale și de investiții europene

FSE: Fondul social european

IMM-uri: Întreprinderi mici și mijlocii

IT: Tehnologia informației

JASPERS: Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene

MAPAR: Managementul proceselor, activităților și resurselor de audit (Management of Audit Processes, Activities and Resources)

PIB: Produs intern brut

REC-TE: Rețeaua europeană în domeniul concurenței – transmisie electronică

SGN: Sistemul de gestionare a neregulilor

TFUE: Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Glosar

Acordurile de parteneriat sunt acorduri încheiate între Comisia Europeană și fiecare stat membru pentru perioada de programare 2014-2020. În cadrul acestora, este stabilit modul în care autoritățile naționale intenționează să utilizeze finanțarea acordată prin fondurile structurale și de investiții europene și sunt specificate obiectivele strategice și prioritățile de investiții ale fiecărei țări, în corelație cu obiectivele globale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. De asemenea, ele includ detalii cu privire la eventualele condiționalități ex ante și la cadrele de gestionare a performanței. Acordurile sunt elaborate de statele membre în urma unui dialog cu Comisia și trebuie să fie adoptate de către aceasta din urmă.

O autoritate de audit furnizează Comisiei o asigurare în ceea ce privește funcționarea efectivă a sistemelor de gestiune și a controalelor interne aferente unui program operațional (și, prin urmare, privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor certificate). În general, autoritățile de audit sunt departamente din cadrul cancelariilor de stat, al ministerelor finanțelor (sau al organismelor de control intern aflate sub autoritatea acestor ministere), al altor ministere sau al instituțiilor supreme de audit. Aceste autorități trebuie să își desfășoare activitatea în mod independent de organismele care gestionează fondurile. Autoritatea de audit raportează constatările sale rezultate în urma auditurilor de sistem și a auditurilor de operațiuni autorității de management și autorității de certificare responsabile de programul operațional în cauză. Rapoartele privind auditurile de sistem și raportul anual de control sunt transmise și Comisiei. În cazul în care autoritatea de audit consideră că autoritatea de management nu a luat măsurile corective care se impun, ea trebuie să atragă atenția Comisiei în acest sens.

O autoritate de management este o autoritate publică națională, regională ori locală sau orice alt organism public ori privat care a fost desemnat de statul membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile acesteia (acestuia) se numără selecția proiectelor în vederea finanțării lor, monitorizarea modului în care acestea sunt implementate și raportarea către Comisie cu privire la aspectele financiare și la rezultatele obținute.

Autoritățile de certificare efectuează controale de nivel primar cu privire la cheltuielile declarate de către autoritățile de management și certifică dacă aceste cheltuieli sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare. De regulă, aceste autorități fac parte din ministerul finanțelor sau din diferite organisme de control intern aflate sub autoritatea acestui minister.

Comitetul de coordonare a fondurilor (COCOF) este un comitet format din câte un reprezentant al statelor membre, constituit în temeiul articolului 103 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 cu scopul de a oferi asistență Comisiei la implementarea FEDR, a FSE și a Fondului de coeziune. Notele orientative ale COCOF servesc drept recomandări ce conțin exemple și informații practice, fără să aibă un caracter juridic obligatoriu sau să fie limitative.

Corecțiile financiare sunt concepute cu scopul de a proteja bugetul UE de cheltuielile eronate sau neconforme care îi sunt imputate. În ceea ce privește cheltuielile care fac obiectul gestiunii partajate, responsabilitatea pentru recuperarea plăților efectuate în mod incorect revine în principal statelor membre. Corecțiile financiare pot fi efectuate prin retragerea de cheltuieli neconforme din declarațiile de cheltuieli ale statelor membre sau prin recuperări de la beneficiari. De asemenea, corecții financiare pot fi impuse și de către Comisie.

Evaluarea compatibilității se referă la punerea în balanță a efectelor negative asupra comerțului și a concurenței pe piața internă rezultate în urma unei măsuri de sprijin cu efectele pozitive ale acesteia din punctul de vedere al contribuției sale la atingerea unor obiective bine definite, de interes comun. Cântărirea acestor efecte ține cont de impactul ajutorului asupra bunăstării sociale în UE. Evaluarea compatibilității ține de competența exclusivă a Comisiei.

Fondul de coeziune vizează îmbunătățirea coeziunii economice și sociale în Uniunea Europeană, finanțând proiecte de transport și de mediu în statele membre al căror produs brut pe cap de locuitor nu depășește 90 % din media de la nivelul UE.

Fondul european de dezvoltare regională vizează consolidarea coeziunii economice și sociale în Uniunea Europeană prin corectarea principalelor dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar acordat pentru construcția de infrastructuri și pentru realizarea de investiții productive care creează locuri de muncă, în special pentru întreprinderi.

Fondul social european vizează consolidarea coeziunii economice și sociale în Uniunea Europeană prin impulsionarea ocupării forței de muncă și a oportunităților de angajare, în special grație unor măsuri de formare profesională, promovând un grad mai ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea unor locuri de muncă mai numeroase și de mai bună calitate.

Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) includ cinci fonduri separate care au drept obiectiv reducerea dezechilibrelor regionale la nivelul Uniunii și ale căror cadre de politică sunt stabilite pentru perioada bugetară de șapte ani a cadrului financiar multianual (CFM). Aceste fonduri sunt: Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE), Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).

Grupul de experți pentru fondurile structurale și de investiții europene (EGESIF) a fost creat la nivelul Comisiei cu scopul de a furniza acesteia consiliere cu privire la aspecte legate de implementarea programelor adoptate și puse în aplicare în conformitate cu regulamentele privind fondurile structurale și de investiții europene. Este unul dintre cele două grupuri care înlocuiesc Comitetul de coordonare a fondurilor (celălalt fiind COESIF - Comitetul de coordonare pentru fondurile structurale și de investiții europene).

Instituțiile supreme de audit sunt organismele naționale responsabile de auditul veniturilor și cheltuielilor administrațiilor publice.

O întreprindere este orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic sau de modalitatea în care este finanțată.

Perioada de programare este cadrul multianual în care sunt planificate și executate cheltuielile aferente politicii de coeziune.

Politica de coeziune este unul dintre cele mai ample domenii de politică pentru care sunt efectuate cheltuieli de la bugetul UE. Obiectivele urmărite constau în reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele regiuni, restructurarea zonelor industriale aflate în declin, diversificarea activităților în mediul rural și încurajarea cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale. Politica de coeziune este finanțată din Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), din Fondul social european (FSE) și din Fondul de coeziune (FC).

Un program operațional stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru și modul în care vor fi utilizate fondurile în cursul unei anumite perioade, în general, de șapte ani, pentru finanțarea de proiecte. Aceste proiecte trebuie să contribuie la îndeplinirea unuia sau a mai multor obiective din ansamblul de obiective specificate la nivelul axei prioritare a programului operațional. Astfel de programe se elaborează pentru fiecare dintre fondurile din domeniul politicii de coeziune, respectiv pentru Fondul european de dezvoltare regională, pentru Fondul social european și pentru Fondul de coeziune. Programele operaționale sunt elaborate de statele membre și fac obiectul aprobării de către Comisie înainte de efectuarea unor eventuale plăți de la bugetul UE. În cursul perioadei vizate, se pot aduce modificări programelor numai cu acordul ambelor părți.

Proiectele majore sunt acele proiecte care au un asemenea grad de semnificație financiară încât este necesară o decizie specifică a Comisiei pentru ca statul membru să obțină cofinanțare din partea UE din Fondul european de dezvoltare regională sau din Fondul de coeziune. Costul lor total depășește 50 de milioane de euro și sunt în general proiecte de infrastructură de mare anvergură în sectorul transporturilor, al mediului, dar și în sectorul culturii, al educației, al energiei sau al tehnologiilor informației și comunicațiilor.

Rapoartele anuale de control sunt rapoarte anuale transmise de autoritățile de audit care conțin constatările tuturor auditurilor efectuate pentru unul sau mai multe programe operaționale. Aceste rapoarte sunt principalele documente prin care autoritățile de audit furnizează o asigurare cu privire la sistemele de gestiune și de control ale programului/programelor operațional(e) vizat(e), precum și cu privire la legalitatea și regularitatea proiectelor cofinanțate.

Serviciile de interes economic general sunt activitățile economice identificate de autoritățile publice ca având o importanță deosebită pentru cetățeni și care nu ar putea fi furnizate (sau ar fi furnizate în condiții diferite) dacă nu ar exista intervenția publică în cauză. Exemple în acest sens sunt rețelele de transport, serviciile poștale și serviciile sociale.

Sinteză

I

Ajutorul de stat este orice ajutor acordat de un stat membru care denaturează sau ar putea denatura concurența oferind anumitor întreprinderi un avantaj, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre. În principiu, ajutoarele de stat sunt interzise, motivul fiind acela de a se asigura funcționarea corespunzătoare a pieței interne. Cu toate acestea, există anumite sectoare, zone geografice sau circumstanțe speciale în care ajutoarele de o anumită valoare pot fi compatibile cu piața internă. În perioada 2010-2014, statele membre au acordat ajutoare de stat în valoare medie de 76,6 miliarde de euro pe an, excluzând ajutoarele acordate pentru sectorul financiar, sectorul feroviar și pentru unele servicii publice, cum ar fi serviciile poștale. Această sumă reprezintă peste 0,5 % din PIB-ul statelor membre ale UE.

II

Politica de coeziune constituie unul dintre principalele domenii de cheltuieli ale bugetului UE. Pentru perioada de programare 2014-2020, bugetul total al Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), Fondului de coeziune și Fondului social european (FSE) se ridică la 352 de miliarde de euro, în creștere față de 347 de miliarde de euro în perioada de programare 2007-2013. Potrivit estimărilor Comisiei, cheltuielile din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE au reprezentat mai mult de un sfert din ajutorul de stat acordat în UE în perioada 2007-2013.

III

Prin intermediul acestui audit, Curtea a evaluat gradul de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013, precum și măsura în care Comisia cunoștea cauzele neconformităților. De asemenea, Curtea a examinat dacă acțiunile întreprinse de Comisie pentru perioada de programare 2014-2020 vor permite consolidarea capacității acesteia și a statelor membre de a preveni, detecta și corecta situațiile de încălcare a normelor privind ajutoarele de stat.

IV

În perioada 2010-2014, Curtea a detectat, împreună cu Comisia, încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat în cadrul unui număr semnificativ de audituri; erorile în materie de ajutoare de stat în cadrul FEDR și al Fondului de coeziune au reprezentat un factor important care a contribuit la nivelul de eroare estimat de Curte pentru politica de coeziune. Curtea a constatat că auditurile și monitorizările realizate de Comisia însăși în domeniul coeziunii au dus la o rată de detectare similară cu cea rezultată în urma propriilor sale constatări. În schimb, autoritățile de audit din statele membre au detectat o rată de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat mult mai mică decât cea a Curții sau a Comisiei. Acest lucru arată că, până în prezent, autoritățile de audit nu s-au concentrat suficient pe ajutorul de stat în cursul auditurilor lor.

V

În perioada de programare 2007-2013, Comisia nu a înregistrat erorile în materie de ajutoare de stat pe care ea însăși le-a detectat și nici pe cele raportate de statele membre într-un mod care să îi permită să realizeze o analiză adecvată. O astfel de analiză ar fi ajutat Comisia să conceapă măsuri preventive mai focalizate și adaptate la specificul fiecărui stat membru și al fiecărui program.

VI

Statele membre indică, în cererea de finanțare a proiectelor de o importanță financiară semnificativă („proiecte majore”), dacă, în opinia lor, investiția implică sau nu ajutor de stat, această informație putând fi verificată de către Comisie. La începutul perioadei de programare 2007-2013, în special, Comisia nu verifica în mod sistematic dacă proiectele majore respectau normele privind ajutoarele de stat. Există riscul ca unele proiecte majore cofinanțate de UE să nu fie compatibile cu piața internă și din cauza faptului că, înainte de 2012 și de clarificarea furnizată prin hotărârea Leipzig-Halle, statele membre rareori notificau Comisiei investițiile realizate în infrastructură. Pentru a atenua acest risc în viitor, Comisia a intensificat măsurile sale preventive interne și a introdus o procedură alternativă de aprobare, care include o analiză independentă a calității (Independent Quality Review) pentru perioada de programare 2014-2020. Această procedură alternativă nu este însă concepută să furnizeze întotdeauna o securitate juridică pentru statele membre cu privire la conformitatea cu normele în materie de ajutoare de stat la momentul luării deciziei de finanțare a unui proiect major. Această securitate nu poate fi obținută decât pe baza unei notificări din partea statului membru, urmată de o decizie a Comisiei cu privire la ajutorul de stat respectiv.

VII

Comisia a luat o serie de măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat pentru perioada de programare 2014-2020, ceea ce a dus, pe de o parte, la reducerea sarcinii administrative și la o mai mare transparență, dar a sporit, pe de altă parte, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește conceperea și implementarea măsurilor de ajutor. Acordarea unui grad mai mare de responsabilitate statelor membre prezintă riscul ca numărul de erori în materie de ajutoare de stat să crească: monitorizarea Comisiei a arătat că statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și implementarea schemelor de ajutor în perioada de programare 2007-2013. Pentru a atenua acest risc, Comisia a luat o serie de măsuri vizând promovarea capacității administrative a statelor membre în domeniul ajutorului de stat, inclusiv prin introducerea unor condiții prealabile care să asigure faptul că sistemele de ajutor de stat promovează implementarea eficace și eficientă a fondurilor structurale și de investiții europene („condiționalitățile ex ante”). Cu toate acestea, trebuie precizat că statele membre pentru care s-a constatat că nu respectau condiționalitățile ex ante nu erau neapărat acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut. În plus, aceste măsuri necesită o atenție permanentă.

VIII

Curtea recomandă următoarele:

(a)Comisia ar trebui să impună acțiuni corective atunci când măsurile de ajutor nu respectă normele privind ajutoarele de stat.

(b)(i)Comisia ar trebui să utilizeze MAPAR pentru înregistrarea neregulilor într-un mod care să îi permită analizarea cu ușurință, de exemplu, a tipului, a frecvenței, a gravității, a originii geografice și a cauzei acestora. Baza de date ar trebui să conțină, în egală măsură, informații privind măsurile luate ca urmare a acestor nereguli (cum ar fi corecțiile financiare impuse).

(ii)În ceea ce privește SGN, Comisia ar trebui să adapteze structura bazei de date, astfel încât informațiile privind neregulile precum cele legate de ajutoarele de stat să poată fi extrase și analizate în funcție de statul membru și în funcție de tipul acestora.

(iii)DG COMP ar trebui să primească acces în mod regulat la toate informațiile relevante cu privire la neregulile legate de ajutoarele de stat care sunt conținute în MAPAR și în SGN.

(iv)Pe baza informațiilor disponibile în bazele sale de date, Comisia ar trebui să urmărească, o dată la doi ani, capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, efectuând analize privind, de exemplu, tipul, frecvența, gravitatea, originea geografică și cauza erorilor privind ajutorul de stat detectate de Comisia însăși sau de către autoritățile din statele membre. Comisia ar trebui să recurgă la aceste exerciții în scopul monitorizării și în vederea direcționării activităților de sprijin, cum ar fi organizarea de formări în statele membre unde acest lucru se impune cel mai mult.

(c)Comisia ar trebui să aprobe proiectele majore numai după validarea lor pe plan intern din punctul de vedere al eventualului ajutor de stat implicat și să solicite sistematic statelor membre să notifice ajutorul, atunci când este nevoie de acest lucru, pentru a asigura securitatea juridică pentru statele membre, indiferent de procedura de cerere de finanțare utilizată de statul membru în cauză.

(d)(i)Comisia ar trebui să se asigure de caracterul suficient al sferei și al calității verificărilor efectuate de autoritățile de audit în ceea ce privește conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat.

(ii)În perspectiva închiderii perioadei de programare 2007-2013, Comisia ar trebui să solicite autorităților de audit să verifice dacă proiectele majore care au fost aprobate înainte de sfârșitul anului 2012 respectă normele în materie de ajutor de stat.

(iii)Comisia ar trebui să elaboreze orientări suplimentare, incluzând, în special, studii de caz care să ilustreze bunele practici și cele mai frecvente tipuri și cauze de încălcare a normelor privind ajutoarele de stat.

(iv)Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să stabilească un registru central pentru monitorizarea cumulului de subvenții mici, care, împreună, nu trebuie să depășească o anumită valoare (ajutorul „de minimis”).

(v)Comisia ar trebui să stabilească o bază de date centrală, la nivelul UE, în care autoritățile relevante din statele membre să poată consulta identitatea întreprinderilor care fac obiectul ordinelor de recuperare a ajutorului de stat, precum și stadiul procedurilor de recuperare, pentru a se putea asigura de conformitatea cu legislația aplicabilă (principiul Deggendorf). Accesul la această bază de date ar trebui acordat numai pe baza principiului „need to know” (accesul la date este restrâns la acele persoane care au într-adevăr nevoie să cunoască informațiile respective).

(e)În cazul în care condiționalitățile ex ante privind ajutorul de stat nu sunt îndeplinite până la finalul anului 2016, Comisia ar trebui să facă uz de prerogativele sale pentru a suspenda plățile către statele membre în cauză până când toate problemele semnificative sunt remediate.

Introducere

01

Scopul politicii în domeniul concurenței este acela de a asigura faptul că întreprinderile concurează în condiții de egalitate, pe baza propriilor produse și prețuri, fără a primi avantaje neloiale. Întrucât piața unică a UE garantează comerțul liber cu bunuri și servicii la nivelul Uniunii, politica în domeniul concurenței este reglementată la nivel european¹. Normele privind ajutoarele de stat sunt un aspect fundamental al politicii UE privind concurența.

02

O întreprindere care primește ajutor de stat nu mai concurează în condiții de egalitate. Din acest motiv, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că ajutorul de stat este, în principiu, incompatibil cu piața internă². Există, totuși, domenii și circumstanțe în care piața nu funcționează cum ar trebui; există anumite lacune din cauza cărora o serie de nevoi nu sunt acoperite. Pentru a ține cont de obiectivele politicilor publice, tratatul prevede o listă de categorii de ajutor de stat care sunt sau pot fi compatibile cu piața internă³. Comisia a elaborat o serie de norme de reglementare a ajutorului acordat în cadrul acestor categorii.

Ce este ajutorul de stat și care este importanța sa financiară în UE?

03

Tratatul definește ajutorul de stat ca fiind orice ajutor acordat de un stat membru care denaturează sau care ar putea denatura concurența oferind anumitor întreprinderi un avantaj, în măsura în care acesta afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Pentru ca ajutorul să fie considerat ajutor de stat, trebuie îndeplinite toate criteriile prevăzute în definiție. Aceste criterii sunt enumerate în tabelul 1.

Tabelul 1

Criterii privind caracterizarea ajutorului drept ajutor de stat

| Criteriu și explicație | Exemple
1 | Ajutorul este acordat de stat sau prin resurse de stat. „Resursele de stat” reprezintă orice resursă furnizată de o autoritate a unui stat membru sau de orice entitate deținută sau controlată de stat¹. | Subvenții, scutiri fiscale sau garanții.
2 | Ajutorul este acordat întreprinderilor. Prin întreprindere se înțelege orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic sau de modalitatea în care este finanțată². Prin activitate economică se înțelege furnizarea de produse sau servicii pe o piață³. | O societate care fabrică autovehicule, o organizație caritabilă care furnizează alimente sau o companie de stat care oferă servicii poștale.
3 | Ajutorul conferă un avantaj. Prin avantaj se înțelege orice beneficiu economic pe care întreprinderea nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale⁴. | Un împrumut acordat unei întreprinderi la o rată a dobânzii sub rata de pe piață.
4 | Avantajul acordat este selectiv. Orice măsură de acordare a unui ajutor la care nu pot avea acces toate întreprinderile care își desfășoară activitatea într-un stat membru în condiții de egalitate este considerată selectivă. | Măsuri care se aplică doar întreprinderilor mari sau doar întreprinderilor dintr-un anumit sector, cum ar fi sectorul transporturilor sau cel al energiei.
5 | Ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența. Se presupune că se denaturează concurența atunci când beneficiarul ajutorului își desfășoară activitatea într-un sector în care există sau ar putea exista concurență⁵. | Ajutorul acordat unei întreprinderi din industria textilelor, având în vedere că există concurență în acest sector.

6
Ajutorul afectează comerțul dintre statele membre. Atunci când ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența, se presupune că acesta are potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre, cu condiția ca efectele sale asupra statelor membre să fie mai mult decât marginale⁶.
Ajutorul acordat unui producător local de mobilă, având în vedere că există producători de mobilă (locali sau nu) în mai multe state membre ale UE.

1 Punctul 17 din cauza C-248/84, punctul 38 din cauza C-482/99.

2 Punctul 74 din cauzele conexate C-180/98 - C-184/98.

3 Punctul 36 din cauza C-35/96.

4 Punctul 60 din cauza C-39/94.

5 Punctele 141-147 din cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 - T-607/97, T-1/98, T-3/98 - T-6/98 și T-23/98.

6 Punctul 81 din cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 - T-607/97, T-1/98, T-3/98 - T-6/98 și T-23/98.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza comunicării Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat.

04

În perioada 2010-2014, statele membre au cheltuit, în medie, 76,6 miliarde de euro pe an pentru ajutoare de stat⁴. Această sumă reprezintă peste 0,5 % din PIB-ul statelor membre ale UE (a se vedea figura 1). Cifrele sunt subestimate, întrucât nu includ cea mai mare parte a ajutorului acordat sectorului feroviar și serviciilor de interes economic general, precum rețele de transport sau servicii poștale, pentru care nu sunt disponibile date complete pentru perioada 2010-2014. În plus, ele nu includ ajutorul acordat sectorului financiar (ajutorul de „criză”), care nu reflectă valoarea ajutorului de stat acordat în condiții normale și care nu face parte din sfera acestui audit. O imagine globală a cheltuielilor aferente ajutoarelor de stat acordate în fiecare stat membru în perioada 2010-2014 este prezentată în anexa I. În anii următori, includerea în raportare a mai multor scheme de sprijin privind energia din surse regenerabile, în urma adoptării Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020, poate avea drept rezultat o nouă creștere a numărului de notificări privind ajutoare de stat adresate Comisiei.

Figura 1

Ajutoarele de stat în UE, în perioada 2010-2014

Notă: Conform Comisiei, creșterea cheltuielilor în 2014 se datorează în mare măsură (85 %) includerii în raportare a mai multor scheme legate de energia din surse regenerabile. Fără această includere, ajutoarele de stat raportate s-ar fi ridicat la aproximativ 73 de miliarde de euro în 2014. În plus, fondurile UE sunt incluse doar începând cu 2014.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015.

05

Per ansamblu, există o corelație între PIB-ul statelor membre pe cap de locuitor și cheltuielile acestora în domeniul ajutoarelor de stat (a se vedea figura 2). În perioada 2010-2014, cele trei state membre care au cheltuit, în medie, cel mai mult pentru ajutoare de stat pe cap de locuitor au fost Danemarca, Finlanda și Suedia.

Figura 2

Comparație între cheltuielile statelor membre în ceea ce privește ajutoarele de stat și PIB-ul pe cap de locuitor, 2010-2014

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015 și a datelor Eurostat privind populația și PIB-ul pe cap de locuitor la prețuri curente.

06

Politica de coeziune este unul dintre principalele domenii de cheltuieli din bugetul UE; ea este pusă în aplicare prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul de coeziune și Fondul social european (FSE). Scopul său este acela de a sprijini dezvoltarea economică și ocuparea forței de muncă în regiunile defavorizate din UE⁵. Bugetul total al UE pentru politica de coeziune în perioada de programare 2014-2020 este de 352 de miliarde de euro, în creștere față de 347 de miliarde de euro în perioada de programare 2007-2013⁶. În perioada 2010-2014, s-au cheltuit 216 miliarde de euro din fondurile UE în cadrul politicii de coeziune⁷.

07

Alocarea fondurilor în cadrul politicii de coeziune se stabilește ținând cont de diferențele de la nivelul PIB-ului, regiunile mai sărace beneficiind de un nivel mai ridicat de sprijin financiar⁸. Prin urmare, aceste fonduri reprezintă un procent semnificativ din totalul cheltuielilor publice în mai multe state membre (a se vedea figura 3). Acesta este în special cazul statelor membre care au aderat la UE în 2004 și în 2007: de exemplu, alocarea fondurilor pentru politica de coeziune în 2014 a reprezentat peste 5 % din totalul cheltuielilor publice în Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania și Polonia.

Figura 3

Fondurile UE cheltuite de fiecare stat membru pentru politica de coeziune, 2010-2014

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor contabile ale Comisiei și a statisticilor Eurostat privind cheltuielile publice.

08

Conform tratatului, normele privind ajutoarele de stat se aplică doar în cazul ajutorului acordat de statele membre entităților care desfășoară o activitate economică⁹. Orice ajutor acordat în mod direct de către Comisie sau de către orice alt organism al UE, precum Banca Europeană de Investiții, nu intră, prin urmare, sub incidența normelor privind ajutoarele de stat. Finanțarea UE acordată prin politica de coeziune face obiectul normelor privind ajutoarele de stat, aceste fonduri fiind gestionate de statele membre. Comisia estimează că, în perioada de programare 2007-2013, un procent de aproximativ 40 % din fondurile pentru politica de coeziune, respectiv 139 de miliarde de euro, a fost alocat pentru proiecte care intrau sub incidența normelor privind ajutoarele de stat¹⁰. Potrivit Comisiei, cheltuielile totale aferente ajutoarelor de stat din perioada respectivă s-au ridicat la 504 miliarde de euro¹¹. Per ansamblu, fondurile pentru politica de coeziune au reprezentat deci mai mult de un sfert din totalul cheltuielilor pentru ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013.

Proceduri privind acordarea ajutorului de stat

Statele membre trebuie să notifice Comisia cu privire la ajutoarele de stat

09

Conform tratatului, Comisia trebuie să fie informată cu privire la orice intenție de acordare sau de modificare a unui ajutor¹². În practică, aceasta înseamnă că, dacă un stat membru dorește să acorde ajutor de stat, el trebuie să informeze Direcția Generală Concurență din cadrul Comisiei (DG COMP) în acest sens. Acest proces se numește notificare.

10

Odată notificată acordarea planificată a ajutorului de către statul membru, DG COMP stabilește dacă acesta constituie sau nu ajutor de stat. În caz afirmativ, direcția generală evaluează dacă acesta este compatibil cu piața internă punând în balanță efectele sale pozitive (contribuția la atingerea unui obiectiv de interes comun bine definit) cu efectele sale negative (denaturarea concurenței și a schimburilor comerciale). Comisia este singura autoritate competentă să efectueze această evaluare a compatibilității¹³.

Exceptări de la obligația de notificare

11

Deși, în principiu, tratatul interzice ajutorul de stat, el prezintă și o listă de categorii de ajutor ce pot fi compatibile cu piața internă. În acest context, Comisia poate emite norme care definesc criteriile în funcție de care astfel de categorii de ajutor nu trebuie notificate¹⁴. Comisia elaborează aceste norme pe baza experienței sale în evaluarea măsurilor de ajutor, ținând cont de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene.

Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

12

Pentru categoriile de ajutoare pe care le consideră că ar putea fi compatibile cu piața internă, Comisia a adoptat un regulament în baza căruia un astfel de ajutor nu trebuie notificat, sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor, dacă valoarea lui nu depășește pragurile menționate în textul regulamentului respectiv. Acest regulament se numește Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare¹⁵. Exemple de astfel de categorii sunt ajutorul de stat pentru cultură și pentru protecția mediului.

13

Regulamentul simplifică în mod semnificativ activitatea Comisiei și a statelor membre. Acesta permite statelor membre să pună în aplicare numeroase măsuri de ajutor fără a parcurge procedurile de notificare sau evaluarea explicită a compatibilității efectuată de către Comisie. Regulamentul conține o serie de dispoziții generale și de dispoziții aplicabile fiecărei categorii de ajutor. Ajutoarele care intră sub incidența acestui regulament și care respectă aceste dispoziții sunt considerate în mod automat compatibile cu piața internă. Cu toate acestea, pentru măsurile de ajutor de o valoare ridicată (peste pragurile de notificare), notificarea este în continuare necesară, întrucât astfel de măsuri pot denatura concurența¹⁶.

Ajutorul de minimis

14

În plus, Comisia a stabilit că acordarea unui ajutor de până la 200 000 de euro unui beneficiar unic pe o perioadă de trei ani nici nu denaturează concurența și nici nu afectează schimburile comerciale între statele membre¹⁷. Acest tip de ajutor se numește „ajutor de minimis” și, întrucât nu îndeplinește criteriul pentru ajutoarele de stat legat de denaturarea sau de riscul de denaturare a concurenței și nici pe cel privind afectarea schimburilor comerciale dintre statele membre, nu este clasificat ca ajutor de stat și nu trebuie notificat către DG COMP. Pentru serviciile de interes economic general, pragul ajutorului este majorat la 500 000 de euro¹⁸.

Principalii actori implicați în gestionarea programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune

15

Gestiunea programelor operaționale aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE este partajată între statele membre și Comisie. Statele membre selectează, gestionează și monitorizează proiectele, iar Comisia supervizează și monitorizează sistemele de gestiune și de control ale statelor membre. Responsabilitatea finală pentru execuția bugetului UE aparține Comisiei¹⁹.

La nivelul statelor membre

16

La nivelul statelor membre, autoritățile de management sunt responsabile de administrarea curentă a programelor operaționale. Ele trebuie să se asigure, cu ajutorul controalelor de gestiune, că toate proiectele cofinanțate sunt eligibile pentru finanțare din partea UE și că cheltuielile declarate în cadrul proiectelor respectă condițiile de eligibilitate, inclusiv normele privind ajutoarele de stat. Autoritățile de certificare efectuează verificări ale declarațiilor de cheltuieli aferente proiectelor pe care le primesc de la autoritățile de management și le transmit Comisiei spre rambursare. Autoritățile de audit efectuează audituri ale operațiunilor (proiectele) și audituri ale sistemelor de gestiune și de control și raportează Comisiei cu privire la acestea în cadrul rapoartelor anuale de control și al opiniilor de audit²⁰.

17

În plus, birourile naționale care răspund de ajutoarele de stat au posibilitatea, în funcție de mandatul lor, să verifice conformitatea schemelor de ajutor la nivel național (indiferent dacă sunt sau nu cofinanțate de UE) sau să furnizeze consiliere ori avize altor organisme din statele membre. Există birouri pentru ajutoare de stat la nivel central în toate statele membre cu excepția Belgiei, ale cărei birouri pentru ajutoare de stat sunt constituite la nivel regional. În unele state membre, biroul pentru ajutoarele de stat face parte din ministerul finanțelor sau afacerilor economice, în timp ce în alte state membre, acest birou este constituit sub forma unui organism independent sau pe lângă autoritatea națională pentru concurență. De asemenea, birourile pentru ajutoarele de stat pot funcționa ca puncte de contact pentru obținerea de informații de specialitate și de asistență în proiectarea schemelor de ajutor, reducând astfel riscul de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat (a se vedea caseta 1).

Caseta 1

Evaluarea ajutorului de stat de către biroul pentru ajutoare de stat în faza de propunere legislativă (Danemarca)

Toate ministerele au obligația de a efectua o evaluare inițială a unei eventuale relevanțe pentru ajutorul de stat atunci când pregătesc o propunere legislativă. Aceste informații sunt transmise spre examinare secretariatului pentru ajutoare de stat (din al cărui personal fac parte experți în domeniul ajutoarelor de stat). Dacă acesta consideră că propunerea este în contradicție cu normele privind ajutoarele de stat, ministerul în cauză trebuie să își revizuiască propunerea legislativă. Secretariatul pentru ajutoare de stat asistă ministerul cu sugestii și furnizează consiliere pe parcursul procesului legislativ.

La nivelul Comisiei

18

Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO) este serviciul din cadrul Comisiei care răspunde de promovarea dezvoltării economice și sociale a diverselor regiuni din Uniunea Europeană, inclusiv a regiunilor defavorizate, și care gestionează FEDR și Fondul de coeziune. Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL) este serviciul din cadrul Comisiei care răspunde de aspectele privind ocuparea forței de muncă și problemele sociale în UE și care gestionează FSE.

19

Ambele direcții generale se bazează, în principal, pe activitatea autorităților de audit pentru a obține asigurarea că cheltuielile din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE respectă normele aplicabile la nivelul UE și la nivel național. Pe lângă examinarea activității autorităților de audit, aceste direcții generale efectuează propriile audituri ale operațiunilor și sistemelor din statele membre, ca parte a activităților lor de supervizare.

20

DG COMP este serviciul din cadrul Comisiei care răspunde de asigurarea aplicării corecte a normelor UE privind ajutoarele de stat în toate domeniile, cu excepția agriculturii și pescuitului²¹. DG COMP elaborează legislația în materie de ajutoare de stat pe baza tratatului și supervizează punerea sa în aplicare. În special, ea monitorizează în mod regulat schemele de ajutor pentru a verifica dacă și în ce măsură acestea respectă normele privind ajutoarele de stat²². În plus, părțile interesate, precum statele membre sau societăți concurente, pot înainta Comisiei o plângere în cazul în care consideră că ajutorul acordat unui anumit beneficiar nu este în conformitate cu legislația aplicabilă. Comisia are obligația de a examina orice astfel de plângere²³.

21

Figura 4 conține o prezentare simplificată a actorilor implicați în politica de coeziune și în procesul de acordare a ajutoarelor de stat.

Figura 4

Actorii implicați în politica de coeziune și în procesul de acordare a ajutoarelor de stat

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Auditurile efectuate de Curtea de Conturi Europeană și de instituțiile supreme de audit din statele membre în ceea ce privește ajutoarele de stat

22

Într-un raport special publicat în 2011, Curtea a identificat unele deficiențe la nivelul sistemelor utilizate de statele membre pentru a se asigura că ajutoarele de stat sunt notificate Comisiei, în special pe baza examinării unui număr de plângeri și a unor dosare de monitorizare pentru perioada 2008-2010²⁴.

23

În plus, din 2010 până în 2014, Curtea a examinat gradul în care normele privind ajutoarele de stat au fost respectate în numeroase proiecte din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE. Rezultatele acestor audituri au stat la baza aprecierilor specifice formulate de Curte pentru FEDR/Fondul de coeziune și pentru FSE în rapoartele sale anuale²⁵.

24

Curtea a efectuat un sondaj prin transmiterea unui chestionar unui număr de 28 de instituții supreme de audit, la care au răspuns 22. Majoritatea au declarat că, într-o măsură mai mare sau mai mică, includeau în auditurile lor verificări privind ajutoarele de stat²⁶. De asemenea, foarte puține efectuau audituri specifice privind ajutoarele de stat.

1 Articolul 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

2 Articolul 107 alineatul (1) TFUE.

3 Articolul 107 alineatul (2) TFUE: „Sunt compatibile cu piața internă […]” (de exemplu, ajutoarele destinate reparării pagubelor provocate de calamități naturale). Articolul 107 alineatul (3) TFUE: „Pot fi considerate compatibile cu piața internă […]” (de exemplu, ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului).

4 A se vedea tabloul de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015 pe site-ul web al DG COMP.

5 Politica este pusă în aplicare prin programe operaționale care stabilesc priorități, obiective specifice și modalitatea de utilizare a finanțării UE.

6 A se vedea documentul Comisiei din iunie 2014 intitulat „Introducere în politica de coeziune a UE 2014-2020” și documentul Comisiei din ianuarie 2007 intitulat Cohesion policy 2007-13 Commentaries and official texts (Politica de coeziune 2007-2013: Comentarii și texte oficiale). Prin perioadă de programare se înțelege cadrul multianual în care sunt planificate și executate cheltuielile din fondurile structurale și din Fondul de coeziune.

7 A se vedea portalul privind datele referitoare la coeziune de pe site-ul Comisiei.

8 Articolul 90 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

9 Articolul 107 TFUE.

10 A se vedea documentul de sinteză al Comisiei din septembrie 2014 referitor la orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020.

11 A se vedea tabloul de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2011 și pentru 2015.

12 Articolul 108 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (3) TFUE.

13 Articolul 108 TFUE.

14 Regulamentul (UE) nr. 2015/1588 al Consiliului din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (JO L 248, 24.9.2015, p. 1) (text codificat), care înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale, și, în special, articolul 108 alineatul (4) TFUE.

15 Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

16 Pragurile variază între 400 000 de euro pentru anumite ajutoare destinate întreprinderilor nou înființate și 150 de milioane de euro pentru anumite ajutoare destinate surselor regenerabile de energie.

17 Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1).

18 Regulamentul (UE) nr. 360/2012 al Comisiei din 25 aprilie 2012 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor care prestează servicii de interes economic general (JO L 114, 26.4.2012, p. 8)

19 Articolul 53 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

20 Rapoartele anuale de control sunt rapoarte anuale transmise de autoritățile de audit care conțin constatările tuturor auditurilor pe care le-au efectuat pentru unul sau mai multe programe operaționale. Ele sunt principalele documente prin care autoritățile de audit furnizează o asigurare cu privire la sistemele de gestiune și de control ale programului/programelor operațional(e) vizat(e), precum și cu privire la legalitatea și regularitatea proiectelor cofinanțate.

21 În ceea ce privește agricultura și dezvoltarea rurală, precum și afacerile maritime și pescuitul, răspunderea pentru controlul ajutorului de stat aparține Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală și, respectiv, Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit.

22 O schemă de ajutor este un act sau o lege care definește în termeni generali tipurile de beneficiari care pot primi ajutor de stat și condițiile în care acest lucru poate avea loc.

23 Articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 2015/1589 al Consiliului.

24 Raportul special nr. 15/2011 „Procedurile Comisiei asigură o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?” (http://eca.europa.eu)

25 A se vedea, de exemplu, capitolul 6 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014 (JO C 373, 10.11.2015).

26 Instituțiile supreme de audit sunt organismele naționale responsabile de auditul veniturilor și cheltuielilor publice.

Sfera și abordarea auditului

25

În ultimii ani, Curtea a identificat, cu ocazia exercițiilor sale anuale de audit de conformitate, un număr semnificativ de erori în ceea ce privește conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în politica de coeziune. Prezentul raport analizează dacă măsurile luate de Comisie pentru a înțelege cauza acestei probleme au fost suficiente și dacă acțiunile întreprinse de Comisie vor permite consolidarea capacității acesteia și a statelor membre de a preveni, detecta și corecta situațiile de încălcare a normelor privind ajutoarele de stat.

26

Prin intermediul acestui audit, Curtea a evaluat gradul de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune (cu referire la FEDR/Fondul de coeziune și la FSE) pentru perioada de programare 2007-2013 și măsura în care Comisia cunoștea cauzele acestei neconformități. Analizele specifice ale Curții s-au axat în special pe perioada 2010-2014. De asemenea, Curtea a analizat dacă măsurile luate de Comisie pentru perioada de programare 2014-2020 au potențialul de a remedia problema nerespectării normelor privind ajutoarele de stat.

27

Curtea a analizat în special dacă:

(a)Comisia dispunea de o prezentare cuprinzătoare și actualizată a cauzelor nerespectării normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune și dacă direcțiile generale ale Comisiei și statele membre au detectat încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat. Curtea a examinat, de asemenea, dacă măsurile luate de Comisie ca răspuns la erorile în materie de ajutoare de stat conduseseră la un număr corespunzător de acțiuni corective; și

(b)dacă Comisia luase măsuri corespunzătoare pentru a preveni încălcarea normelor privind ajutoarele de stat în cadrul politicii de coeziune pe viitor.

28

În plus, Curtea a analizat în detaliu constatările auditurilor sale de conformitate și a recurs la exemple pentru a ilustra erori frecvente în materie de ajutoare de stat. În plus, Curtea a examinat procedura de aprobare a Comisiei pentru anumite proiecte de o importanță financiară ridicată („proiecte majore”).

29

Auditul a constat într-o examinare documentară (de exemplu, analiza rapoartelor anuale ale autorităților de audit, a rapoartelor de audit ale Comisiei și a regulamentelor Comisiei) și în discuții purtate cu reprezentanți ai Comisiei.

30

La nivelul statelor membre, Curtea a efectuat două sondaje prin chestionar, și anume:

(a)un chestionar trimis unui număr de 113 autorități de audit din 28 de state membre care erau responsabile de 440 de programe operaționale din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE pentru perioada 2007-2013, dintre care au răspuns 100 (88 %); și

(b)un chestionar trimis unui număr de 31 de birouri competente în materie de ajutoare de stat din 28 de state membre, dintre care au răspuns 24 (77 %).

31

De asemenea, Curtea a vizitat patru state membre (Danemarca, Ungaria, Polonia și Portugalia) pentru a examina o serie de diferite procese privind ajutorul de stat utilizate de diverse autorități.

Observații

Lipsa unei analize cuprinzătoare din partea Comisiei în ceea ce privește erorile în materie de ajutoare de stat și atenția insuficientă acordată ajutoarelor de stat de către statele membre

32

Curtea a urmărit să identifice gradul de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune analizând auditurile sale anuale de conformitate și să stabilească dacă Comisia dispunea de o imagine globală a erorilor în materie de ajutoare de stat în diferitele state membre. Dacă este elaborată în mod corespunzător, o astfel de viziune globală ar ajuta Comisia să își direcționeze resursele în scopul auditului, monitorizării și sprijinirii statelor membre. Curtea a comparat rezultatele detectării erorilor în materie de ajutoare de stat de către Comisie și de către statele membre cu propriile sale rezultate și a examinat măsurile corective luate de Comisie ca răspuns la erorile depistate.

Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune sunt afectate de un număr semnificativ de erori în materie de ajutoare de stat, în timp ce Fondul social european este afectat într-o măsură mult mai mică

Auditurile efectuate de Curte privind proiectele cu relevanță pentru ajutoarele de stat

33

În cadrul auditurilor sale anuale de conformitate din perioada 2010-2014, Curtea a auditat 1 573 de proiecte selectate aleatoriu din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE²⁷. 220 (26,6 %) dintre cele 828 de proiecte aferente FEDR/Fondului de coeziune și 49 (6,6 %) dintre cele 745 de proiecte aferente FSE prezentau relevanță din punctul de vedere al ajutoarelor de stat.

34

Curtea a identificat în total 50 de cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat. Dintre aceste 50 de cazuri, 46 erau legate de proiecte din cadrul FEDR/Fondului de coeziune, iar 4 de proiecte aferente FSE. Riscul producerii de erori în materie de ajutoare de stat este mult mai mic în cazul FSE, în special deoarece proiectele sunt, în general, mult mai mici, iar probabilitatea ca ajutorul să fie unul de tipul de minimis este mai mare.

35

Din 2010 până în 2014, atât numărul de proiecte cu relevanță pentru ajutorul de stat, cât și procentul din aceste proiecte care au fost afectate de erori în materie de ajutoare de stat au crescut în general, ceea ce indică faptul că, de-a lungul timpului, nu s-a înregistrat o îmbunătățire a controalelor menite să prevină aceste erori. Creșterea numărului de erori a vizat în special cazurile fără impact financiar asupra cuantumului finanțării de la bugetul UE (a se vedea tabelul 2)²⁸. Curtea a constatat că 20,9 % din proiectele aferente FEDR/Fondului de coeziune cu relevanță pentru ajutoarele de stat au fost afectate de erori în acest domeniu. Procentul corespunzător pentru FSE se ridica la 8,2 %.

Tabelul 2

Erorile privind ajutorul de stat detectate în cadrul auditurilor anuale de conformitate ale Curții, 2010-2014

Fondul (1) | Anul (2) | Numărul de proiecte auditate (3) | Numărul de proiecte cu relevanță pentru ajutoarele de stat (4) | % (4/3) | Numărul de erori în materie de ajutoare de stat (5) | % (5/4) | Numărul de erori în materie de ajutoare de stat cu impact financiar | Numărul de erori în materie de ajutoare de stat fără impact financiar
FEDR/Fondul de coeziune | 2010 | 163 | 37 | 22,7 % | 2 | 5,4 % | 2 | 0
2011 | 168 | 43 | 25,6 % | 8 | 18,6 % | 4 | 4
2012 | 168 | 30 | 17,9 % | 6 | 20,0 % | 2 | 4
2013 | 168 | 51 | 30,4 % | 16 | 31,4 % | 5 | 11
2014 | 161 | 59 | 36,6 % | 14 | 23,7 % | 3 | 11
Total FEDR/Fondul de coeziune | 828 | 220 | 26,6 % | 46 | 20,9 % | 16 | 30
FSE | 2010 | 66 | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
2011 | 166 | 8 | 4,8 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
2012 | 168 | 3 | 1,8 % | 3 | 100,0 % | 0 | 3
2013 | 175 | 14 | 8,0 % | 1 | 7,1 % | 0 | 1
2014 | 170 | 24 | 14,1 % | 0 | 0,0 % | 0 | 0
Total FSE | 745 | 49 | 6.6 % | 4 | 8.2 % | 0 | 4
Total | 1573 | 269 | 17,1 % | 50 | 18,6 % | 16 | 34

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

36

În 16 dintre cele 50 de cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat (32 %), Curtea a considerat că erorile depistate avuseseră un impact financiar asupra cuantumului finanțării de la bugetul UE. Toate aceste 16 cazuri erau legate de proiecte din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și au reprezentat un factor important ce a contribuit la nivelul de eroare estimat de Curte pentru politica de coeziune, mai ales începând cu 2013 (a se vedea figura 5)²⁹. Pentru perioada 2010-2014, 13,5 % din nivelul de eroare mediu anual estimat de Curte pentru politica de coeziune s-a datorat erorilor în materie de ajutoare de stat³⁰.

Figura 5

Contribuția erorilor în materie de ajutoare de stat la nivelul de eroare estimat pentru politica de coeziune, 2010-2014

Notă: Contribuția erorilor în materie de ajutoare de stat la nivelul de eroare estimat pentru politica de coeziune depinde atât de gravitatea, cât și de numărul acestor erori.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Au fost detectate patru categorii principale de erori privind ajutorul de stat

37

Erorile privind ajutorul de stat detectate de Curte în cadrul auditurilor sale anuale de conformitate din perioada 2010-2014 pot fi clasificate în patru categorii (a se vedea figura 6):

(a)intensitatea prea ridicată a ajutorului;

(b)absența efectului stimulativ;

(c)ajutor de stat nedetectat sau absența notificării; și

(d)neîndeplinirea cerințelor de monitorizare sau a cerințelor formale.

38

Dintre cele 16 erori privind ajutorul de stat care avuseseră un impact financiar, 15 intrau în categoriile de erori „Intensitatea prea ridicată a ajutorului” și „Absența efectului stimulativ”.

Figura 6

Natura și numărul erorilor privind ajutorul de stat, 2010-2014

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Intensitatea prea ridicată a ajutorului

39

Comisia definește plafoane privind intensitatea ajutorului³¹ pentru a limita cuantumul ajutorului de stat la nivelul minim necesar pentru ca activitatea sprijinită să se poată desfășura³². În numeroase cazuri (în funcție de categoria ajutorului, printre altele), plafoanele privind intensitatea ajutorului pot fi majorate pentru IMM-uri³³. Această majorare se numește „bonusul pentru IMM-uri”. O eroare frecventă în această categorie s-a produs atunci când autoritatea de management a considerat o întreprindere mare drept IMM, acordându-i bonusul pentru IMM-uri, deși aceasta era neeligibilă (a se vedea caseta 2).

Caseta 2

Exemplu de intensitate incorectă a ajutorului de stat (Slovenia)

În cazul unui proiect derulat prin FEDR în Slovenia, pe care Curtea l-a examinat în cadrul exercițiului său anual de audit de conformitate pentru 2013, s-a acordat ajutor, în cadrul unei scheme notificate, în scopul unor activități de cercetare și dezvoltare din industria autovehiculelor. Beneficiarul fusese stabilit pe baza unui acord de consorțiu între nouă parteneri, printre care un IMM. Toți ceilalți parteneri erau întreprinderi mari. Beneficiarul a primit un bonus pentru IMM-uri, desfășurându-și în același timp activitățile de cercetare exclusiv în numele întreprinderilor mari. O parte a cheltuielilor eligibile ar fi trebuit să facă obiectul unui nivel al ajutorului de 25 %, și nu al ratei de 50 % care a fost aplicată în realitate. Prin urmare, ajutorul în sumă de 0,4 milioane de euro nu trebuia să se fi acordat.

Absența efectului stimulativ

40

Ajutorul de stat se va dovedi eficace în realizarea obiectivului de politică publică vizat numai în cazul în care are un efect stimulativ, și anume dacă îl determină pe beneficiar să întreprindă activități pe care nu le-ar fi efectuat în lipsa acestuia³⁴. Prin urmare, beneficiarul trebuie să demonstreze că proiectul sprijinit nu ar fi continuat în absența ajutorului. De exemplu, conform Regulamentului general extins de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008, efectul stimulativ pentru întreprinderile mari care beneficiau de ajutor de stat era demonstrat dacă se arăta că acesta a dus la o creștere substanțială a domeniului de aplicare, a dimensiunii, a valorii totale a cheltuielilor suportate și a ritmului de finalizare a proiectului în cauză (a se vedea caseta 3)³⁵.

Caseta 3

Exemplu de absență a unui efect stimulativ (Polonia)

În cazul unui proiect derulat prin FEDR în Polonia, vizând construcția unui centru de logistică, proiect pe care Curtea l-a examinat în cadrul exercițiului său anual de audit de conformitate pentru 2010, beneficiarul nu demonstrase, în cererea sa de finanțare, că ajutorul ar fi urmat să ducă la o creștere substanțială a domeniului de aplicare, a dimensiunii, a valorii totale a cheltuielilor suportate sau a ritmului de finalizare a proiectului în cauză, astfel cum se cere în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008. Prin urmare, proiectul, care ar fi putut să beneficieze de 23,2 milioane de euro drept finanțare din partea UE, nu era eligibil și a fost, ulterior, retras de către statul membru.

41

De asemenea, Curtea a constatat cazuri în care activitatea începuse deja înainte ca cererea de ajutor de stat să fi fost transmisă, în cadrul proiectului, către autoritatea competentă. Acest lucru indică, la rândul său, că ajutorul nu era necesar pentru derularea proiectului.

Ajutor de stat nedetectat sau absența notificării

42

Pentru categoria de erori în cazul cărora autoritatea de management clasificase incorect ajutorul pentru un proiect ca neconstituind ajutor de stat sau nu înștiințase Comisia cu privire la ajutorul de stat respectiv, Curtea a evaluat mai întâi dacă ajutorul ar fi putut fi exceptat de la obligația de notificare, de exemplu în temeiul Regulamentului general extins de exceptare pe categorii de ajutoare. Curtea a considerat că eroarea a avut un impact financiar doar dacă nu exista nicio bază pentru exceptare (a se vedea caseta 4).

Caseta 4

Exemplu de absență a notificării (Republica Cehă)

În cadrul unui proiect derulat prin FEDR în Republica Cehă, care viza construcția unei infrastructuri de cercetare și care a fost examinat de Curte în cadrul exercițiului său anual de audit de conformitate pentru 2014, autoritatea de management nu a notificat Comisia cu privire la ajutorul acordat, considerând că activitățile de cercetare ale proiectului nu aveau un caracter economic. Deși activitățile de cercetare ale beneficiarului erau parțial de o natură care nu ținea de domeniul economic, acesta se angajase și în cercetare, pe o bază contractuală, pentru o parte semnificativă a activităților sale. Prin urmare, subvenția auditată, în valoare de 1,8 milioane de euro, constituia ajutor de stat și nu ar fi trebuit acordată decât după notificarea acesteia către Comisie și după obținerea aprobării din partea acesteia din urmă.

Neîndeplinirea cerințelor de monitorizare sau a cerințelor formale

43

Este important ca autoritățile de management să respecte cerințele de monitorizare, de verificare și alte cerințe formale care le sunt impuse, pentru a se asigura că măsurile care constituie ajutor de stat sunt compatibile cu piața internă. Aceste cerințe se aplică și în cazul ajutorului de minimis (a se vedea punctul 14). În acest caz, dificultatea specifică constă în faptul că întreprinderile pot primi ajutor financiar în mod repetat din surse multiple. Aceste ajutoare diferite pot depăși, cumulate, plafonul de minimis. Mai multe erori din această categorie au constat în neverificarea cumulului ajutorului de minimis (a se vedea caseta 5).

Caseta 5

Exemplu de nerespectare a cerințelor de monitorizare sau a cerințelor formale (Franța)

În cazul unui proiect desfășurat prin FEDR în Franța, care viza construcția unei clădiri cu destinație industrială și care a fost examinat de Curte în cadrul exercițiului său anual de audit de conformitate pentru 2011, autoritatea de management aprobase acordarea unui ajutor ca ajutor de minimis. Ea nu luase însă în calcul două ajutoare acordate anterior aceluiași beneficiar, într-o perioadă de trei ani. Nu a existat un impact financiar, întrucât valoarea totală a ajutorului se situa sub plafonul de minimis.

44

Deficiențele în materie de monitorizare pot însă conduce și la situații în care ajutorul este neeligibil, de exemplu dacă ajutorul total aprobat depășește plafonul de minimis. Regulamentul privind ajutorul de minimis prevede două posibilități de monitorizare a ajutorului de minimis: fie printr-o declarație a beneficiarului, prin care acesta confirmă că ajutorul nu va duce la depășirea plafonului de minimis, fie printr-un registru central³⁶. Stabilirea unui registru central cu informații complete privind toate ajutoarele de minimis acordate în statul membru în cauză contribuie la prevenirea unor astfel de erori (a se vedea caseta 6).

Caseta 6

Utilizarea unui registru central pentru ajutorul de minimis (Portugalia)

În Portugalia, orice ajutor de minimis acordat trebuie înregistrat într-un registru central gestionat de autoritatea de certificare pentru FEDR/Fondul de coeziune și FSE. Registrul calculează automat ajutorul cumulat acordat unui beneficiar și, pe baza lui, se poate constata dacă plafonul de minimis a fost depășit sau nu. Dacă plafonul a fost depășit, organismul care acordă ajutorul trebuie să emită o decizie de anulare și să retragă din registru ajutorul înregistrat anterior. Autoritatea de certificare verifică de două ori pe an dacă ajutoarele care depășesc plafonul de minimis au fost retrase ulterior.

Monitorizarea Comisiei este afectată de lipsa unei analize cuprinzătoare și de nivelul insuficient de coordonare internă

45

În vederea îndeplinirii rolului său de supervizare, Comisia efectuează diferite tipuri de verificări în ceea ce privește ajutorul de stat. În sfera politicii de coeziune, DG REGIO și DG EMPL efectuează verificări la fața locului, în special prin intermediul auditurilor lor privind proiectele și sistemele aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE; în domeniul ajutorului de stat, DG COMP efectuează controale în special prin intermediul exercițiului său de monitorizare și prin gestionarea plângerilor.

46

Curtea a analizat dacă și în ce măsură Comisia depistase încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat, dacă aceste informații fuseseră înregistrate într-o bază de date, analizate și partajate în cadrul Comisiei și în ce măsură Comisia a luat măsuri corespunzătoare pentru a corecta cazurile de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat depistate chiar de ea sau de către Curte.

DG REGIO detectează un număr semnificativ de erori în ceea ce privește ajutorul de stat

47

Pentru proiectele din cadrul FEDR și al Fondului de coeziune, Curtea a analizat un eșantion aleatoriu de 25 de rapoarte ale auditurilor efectuate de DG REGIO în 2013 și în 2014 dintr-un număr total de 131 de astfel de rapoarte. DG REGIO selectase proiectele și programele care urmau să facă obiectul auditurilor pe baza unei evaluări a riscurilor³⁷. Toate rapoartele vizau atât audituri de proiecte, cât și audituri de sisteme, cu excepția unui singur raport, care includea doar audituri de proiecte. Cele 25 de rapoarte vizau în total 202 proiecte.

48

Analiza Curții a arătat că 38 dintre cele 202 proiecte fuseseră afectate de constatări privind probleme legate de ajutorul de stat, cifră care constituie 19 % din totalul proiectelor examinate în cursul acestor 25 de audituri ale Comisiei (a se vedea tabelul 3). Această rată de detectare este similară cu cea rezultată în urma propriilor constatări ale Curții (a se vedea punctul 35, tabelul 2).

Tabelul 3

Constatările referitoare la ajutoare de stat în cadrul auditurilor realizate de DG REGIO, 2013-2014

| Numărul de rapoarte de audit | Procentul de rapoarte de audit | Numărul de proiecte | Procentul de proiecte
Fără constatări privind ajutorul de stat | 16 | 64 % | 110 + 54¹ | 81 %
Cu constatări privind ajutorul de stat referitoare doar la operațiuni (proiecte) | 5 | 20 % | 38 | 19 %
Cu constatări privind ajutorul de stat referitoare deopotrivă la operațiuni (proiecte) și la sisteme | 2 | 8 %
Cu constatări privind ajutorul de stat referitoare doar la sisteme | 2 | 8 % | - | -
Total | 25 | 100 % | 202 | 100 %

1 110 proiecte fără constatări, acoperite de cele 16 rapoarte fără constatări privind ajutorul de stat, 54 de proiecte fără constatări privind ajutorul de stat în celelalte nouă rapoarte.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

DG REGIO a impus unele corecții financiare ca urmare a încălcării normelor privind ajutoarele de stat în perioada 2010-2014

49

Comisia are obligația de a lua măsurile adecvate pentru a remedia deficiențele de sistem sau erorile detectate la nivelul proiectelor³⁸. Atunci când se constată deficiențe grave sau atunci când un stat membru nu s-a achitat în mod corespunzător de îndatoririle care îi revin în ceea ce privește detectarea și corectarea cheltuielilor neconforme, Comisia poate adopta o decizie în vederea aplicării unei corecții financiare. Scopul corecțiilor financiare este acela de a proteja bugetul UE de sarcina unor cheltuieli eronate sau neconforme³⁹.

50

Pentru perioada 2010-2014, în urma propriilor sale audituri, DG REGIO a implementat zece corecții financiare, care aveau cel puțin parțial legătură cu ajutorul de stat. Acestea priveau cinci state membre (Austria, Republica Cehă, Spania, Franța și România). Șase dintre aceste corecții financiare, în valoare totală de 3,2 milioane de euro și vizând două state membre, erau legate exclusiv de ajutorul de stat (Spania și Franța). În plus, în urma examinării rapoartelor anuale de control ale autorităților de audit, DG REGIO a implementat trei corecții financiare care aveau cel puțin parțial legătură cu ajutorul de stat. Una dintre aceste corecții financiare, în valoare de 32,5 milioane de euro și vizând un stat membru (Spania), era legată exclusiv de ajutorul de stat. Componenta privind ajutorul de stat a corecțiilor financiare care au doar parțial legătură cu ajutorul de stat nu poate fi cuantificată. Nu erau disponibile informații privind numărul total de erori sau de deficiențe de sistem care au fost detectate de DG REGIO în perioada 2010-2014.

51

La doi ani de la fiecare dintre exercițiile sale anuale de audit de conformitate, Curtea examinează dacă Comisia a luat măsuri adecvate și oportune ca urmare a erorilor pe care le-a detectat. DG REGIO a pus în aplicare sau era în curs de punere în aplicare a cinci corecții financiare în legătură cu cinci dintre erorile privind ajutorul de stat identificate de Curte în perioada 2010-2013⁴⁰. Acestea priveau patru state membre (Spania, Grecia, Austria și Polonia). Patru dintre aceste corecții financiare, în valoare totală de 2,7 milioane de euro și vizând aceleași patru state membre, erau legate exclusiv de ajutorul de stat. Poziția Comisiei cu privire la o propunere de corecție financiară în sumă de 0,3 milioane de euro, legată de o a șasea eroare în materie de ajutor de stat, nu era încă finalizată.

Exercițiile de monitorizare a ajutorului de stat derulate de DG COMP scot la lumină numeroase scheme de ajutor problematice

52

Comisia are obligația de a monitoriza în mod regulat schemele de ajutor pentru a verifica dacă și în ce măsură acestea sunt conforme cu normele privind ajutoarele de stat și pentru a lua măsurile adecvate îndeosebi atunci când un ajutor acordat nu este compatibil cu piața internă. Astfel de măsuri includ recuperarea eventualelor ajutoare incompatibile acordate⁴¹. Prin urmare, Curtea a examinat rezultatele exercițiilor de monitorizare derulate de DG COMP pentru perioada 2009-2014; acestea sunt prezentate în tabelul 4. Comisia continuă să monitorizeze schemele de ajutor aprobate în trecut⁴².

Tabelul 4

Rezultatele exercițiilor de monitorizare ale DG COMP, 2009-2014¹

Schema de ajutor | Numărul de scheme monitorizate | Numărul (și procentul) de cazuri problematice³ | Numărul (și procentul) de cazuri problematice în care compatibilitatea era afectată
Ajutoare cu scutire pe categorie | 73 | 24 (32,9 %) | 9 (12,3 %)
Ajutoare notificate | 138 | 50 (36,2 %) | 7 (5,1 %)
Altele² | 1 | 1 (100,0 %) | 0 (%)
Servicii de interes economic general | 8 | 4 (50,0 %) | 0 (%)
Total | 220 | 79 (35,9 %) | 16 (7,3 %)

1 Curtea a inclus și anul 2009 deoarece rezultatele de monitorizare ale Comisiei combină anii 2009 și 2010.

2 DG COMP a identificat o schemă de ajutor care nu era nici schemă întemeiată pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, nici schemă de servicii de interes economic general și nici orice altă schemă autorizată (deci era o schemă ilegală).

3 „Problematic” este un termen folosit de DG COMP pentru a indica încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat, de la deficiențe formale, precum formulări incorecte ale normelor privind cumulul ajutoarelor de stat, până la aspecte juridice, precum absența condițiilor Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare dintr-o schemă întemeiată pe acest regulament.

Sursa: Comisia Europeană.

53

Curtea a constatat că DG COMP selectase schemele de ajutor pe care urma să le monitorizeze pe baza unei evaluări a riscurilor și în funcție de valoarea ajutorului acordat. În perioada 2009-2014, au existat, în medie, în fiecare an, 2 401 scheme de ajutor în cadrul cărora erau declarate cheltuieli. În aceeași perioadă, DG COMP a monitorizat în total 220 de scheme de ajutor (între 30 și 75 de scheme de ajutor pe an). DG COMP estimează că schemele monitorizate în perioada 2009-2014 reprezentau peste 20 % din totalul ajutorului de stat acordat în cadrul schemelor de ajutor. Majoritatea schemelor de ajutor se întind pe mai mulți ani și cheltuielile efectuate în cadrul lor sunt raportate anual.

54

Pe baza monitorizării pe care a efectuat-o în perioada 2009-2014, Comisia a constatat că aproximativ 36 % din totalul schemelor de ajutor fuseseră afectate de probleme. Astfel de probleme se refereau la deficiențe în ceea ce privește modul în care schemele de ajutor erau concepute (precum exceptări ilegale de la normele privind efectul stimulativ sau absența dispozițiilor privind plafoanele de intensitate a ajutorului) sau în ceea ce privește punerea în aplicare a ajutorului individual (precum nerespectarea obligației de notificare privind ajutorul individual care depășește plafoanele prevăzute de Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sau privind ajutorul acordat marilor întreprinderi, deși schema de ajutor era limitată la IMM-uri)⁴³. Problemele care afectau compatibilitatea sunt deosebit de semnificative (7,3 % din totalitatea cazurilor). În astfel de cazuri, Comisia poate proceda la recuperarea ajutorului. Problemele care afectau compatibilitatea erau deosebit de frecvente în schemele bazate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12,3 % din totalitatea cazurilor întemeiate pe acest regulament).

55

Informații mai detaliate, defalcate pe stat membru și pe categorie de ajutor, pentru perioada 2006-2014, sunt prezentate în anexa II, care arată că, pentru cinci state membre (Grecia, Lituania, Luxemburg, Portugalia și Regatul Unit), DG COMP a considerat că cel puțin jumătate din totalul schemelor de ajutor erau problematice. Deși rezultatele exercițiului de monitorizare desfășurat de DG COMP nu sunt specifice politicii de coeziune, în anexa II se poate observa că dezvoltarea regională este categoria de ajutor care face cel mai des obiectul monitorizării din partea DG COMP.

Exercițiile de monitorizare ale DG COMP din perioada 2009-2014 nu au dus la recuperări semnificative de ajutoare de stat

56

În perioada 2009-2014, monitorizarea ajutorului de stat de către Comisie a dus la opt recuperări voluntare de cheltuieli neconforme de la beneficiari de către statele membre vizate⁴⁴. În plus, Comisia a lansat opt acțiuni formale, de exemplu proceduri de investigație. Una dintre acestea, lansată în 2014 împotriva Republicii Cipru, a dus la recuperarea, în 2015, a 0,3 milioane de euro în legătură cu o măsură exceptată în mod incorect pe baza Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare⁴⁵.

Pentru perioada de programare 2007-2013, bazele de date ale Comisiei nu permiteau o analiză a erorilor în materie de ajutoare de stat

57

Pentru perioada de programare 2007-2013, nici DG REGIO, nici DG EMPL nu au înregistrat cazurile de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat pe care le-au detectat într-un mod care să le permită realizarea unei analize adecvate a erorilor în acest domeniu. Pentru perioada de programare 2014-2020, cele două direcții generale au dezvoltat o bază de date numită „MAPAR” (Management of Audit Processes, Activities and Resources - Managementul proceselor, activităților și resurselor de audit) pentru a consemna toate constatările auditurilor lor privind FEDR, Fondul de coeziune și FSE, clasificate după tip, categorie și gravitate. Erorile privind ajutorul de stat reprezintă o categorie separată în această bază de date. Curtea a constatat însă că DG COMP nu avea acces la MAPAR.

58

O altă bază de date, gestionată de OLAF și accesată de DG REGIO și DG EMPL, dar nu și de către DG COMP, este Sistemul de gestionare a neregulilor (SGN), care este utilizat de Comisie pentru colectarea trimestrială de la statele membre a informațiilor referitoare la toate neregularitățile a căror valoare depășește 10 000 de euro în contribuții din partea UE⁴⁶. În perioada 2010-2014, statele membre au raportat 31 de nereguli privind ajutorul de stat. Deși nu exista decât un număr mic de nereguli, Comisia nu a procedat la analiza lor.

59

Curtea a identificat următoarele deficiențe în modul de prezentare a informațiilor privind neregulile în SGN:

(a)nu exista o tipologie specifică a erorilor privind ajutorul de stat și, prin urmare, nici o consecvență în clasificarea erorilor de la un stat membru la altul. Erorile privind ajutorul de stat trebuiau extrase prin căutarea cu cuvântul-cheie „ajutor de stat” în toate limbile oficiale; și

(b)în multe cazuri, informațiile transmise nu detaliază natura sau tipul erorilor. De exemplu, o eroare privind ajutorul de stat putea fi descrisă doar ca „o problemă privind ajutorul de stat”.

60

Deși nici DG COMP nu dispunea de o bază de date, pentru perioada de programare 2007-2013 aceasta a efectuat o analiză orizontală a problemelor detectate în cadrul exercițiilor sale de monitorizare cu ajutorul unei foi de calcul Excel. Aceste informații nu au fost comunicate nici către DG REGIO, nici către DG EMPL. În martie 2016, DG COMP a început să comunice aceste informații.

61

Lipsa unor baze de date solide și schimbul insuficient de informații între direcțiile generale ale Comisiei cu privire la erorile detectate în materie de ajutoare de stat au împiedicat realizarea unei analize cuprinzătoare a acestora pentru domeniul coeziunii. O astfel de analiză ar fi ajutat Comisia să conceapă măsuri preventive mai focalizate și adaptate la specificul fiecărui stat membru și/sau program (a se vedea, de exemplu, punctele 101-105).

Comisia a intensificat controalele privind ajutorul de stat acordat proiectelor de infrastructură publică, în urma unei hotărâri a Curții de Justiție din 2011

62

În 1994, Comisia a publicat o serie de orientări potrivit cărora realizarea de proiecte de infrastructură publică reprezenta o măsură generală de politică economică ce nu făcea obiectul normelor privind ajutoarele de stat⁴⁷. Astfel, finanțarea publică a investițiilor în aeroporturi, porturi sau în infrastructuri publice similare nu era notificată Comisiei de către statele membre. Totuși, în orientările respective, Comisia arătase deja că activitățile economice desfășurate în incinta aeroporturilor în urma cărora liniile aeriene obțin beneficii în mod direct sau indirect ar putea fi considerate ajutor de stat⁴⁸. Distincția dintre infrastructură „publică” și infrastructură „dedicată” s-a făcut în Raportul anual privind concurența din 1995 și, mai târziu, în documentul din 2003 intitulat „Vademecum – Legislația comunitară privind ajutoarele de stat”⁴⁹. În acest vademecum, se menționa însă că normele generale privind ajutoarele de stat nu se aplicau, în special, infrastructurii de transport feroviar, aerian, fluvial și maritim. În cursul anilor ‘90, mai mulți factori, precum liberalizarea pieței, privatizarea și progresul tehnologic, au contribuit la creșterea sferei exploatării în scop comercial a infrastructurii. Începând cu 1998, urmându-se această interpretare, Comisia a considerat că ajutorul acordat mai multor proiecte de infrastructură publică reprezintă ajutor de stat.

63

În 2000 și în 2011, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a pronunțat hotărâri care au confirmat opinia că finanțarea publică a investițiilor în infrastructură are relevanță din punctul de vedere al ajutoarelor de stat (a se vedea caseta 7).

Caseta 7

Două hotărâri importante ale Curții de Justiție privind conformitatea proiectelor de infrastructură publică cu normele privind ajutoarele de stat

În cauza Aéroports de Paris, Tribunalul a hotărât, în decembrie 2000, că gestionarea unui aeroport, inclusiv furnizarea de servicii aeroportuare pentru liniile aeriene și furnizorii de servicii din aeroporturi, este o activitate economică și, astfel, face obiectul normelor privind ajutoarele de stat⁵⁰.

În hotărârea Leipzig Halle, Tribunalul a stabilit, în martie 2011, că, atunci când construcția unei infrastructuri (o pistă de aterizare, de exemplu) este inseparabil legată de o activitate economică (de exemplu, transportul de pasageri cu avionul), construcția în sine este o activitate economică⁵¹.

64

În august 2012, DG COMP a emis o serie de documente orientative (numite și „grile de analiză”) pentru a ajuta statele membre să evalueze dacă, în virtutea hotărârii Leipzig-Halle, ajutorul acordat proiectelor de infrastructură ar trebui notificat Comisiei.

65

Numărul de notificări privind proiectele de infrastructură a crescut doar după hotărârea Leipzig-Halle și ca urmare a orientărilor Comisiei din 2012 adresate statelor membre⁵². În 2014, făcând referire la hotărârile Aéroports de Paris și Leipzig-Halle, Comisia și-a exprimat opinia că hotărârile Curții ar fi „aplicabile oricărei infrastructuri operate pentru o activitate economică”, indiferent de sectorul vizat⁵³.

Înainte de finele anului 2012, nu exista o coordonare corespunzătoare între direcțiile generale ale Comisiei pentru a se asigura că deciziile luate privind proiectele majore țineau cont și de normele privind ajutoarele de stat

66

Unele proiecte din cadrul FEDR/Fondului de coeziune au un asemenea grad de importanță financiară încât este necesară o decizie specifică din partea Comisiei pentru ca statul membru să obțină cofinanțare din partea UE. Costul lor total eligibil depășește 50 de milioane de euro și sunt în general proiecte de infrastructură de mare anvergură⁵⁴. Aceste proiecte se numesc proiecte majore. În cazul în care ajutorul acordat unui proiect major constituie ajutor de stat, este, de asemenea, probabil ca acesta să trebuiască să fie notificat și ca urmare a dimensiunii sale⁵⁵.

67

Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia a adoptat 918 decizii referitoare la proiecte majore, reprezentând contribuții ale UE în valoare de peste 75 de miliarde de euro; contribuția medie a UE la aceste proiecte a fost de 82,6 milioane de euro. Împreună, aceste proiecte au reprezentat peste 25 % din totalul cheltuielilor din cadrul FEDR/Fondului de coeziune, cu diferențe semnificative de la un stat membru la altul (a se vedea figura 7).

68

Informații mai detaliate privind proiectele majore adoptate de Comisie pentru perioada de programare 2007-2013 sunt prezentate în anexa III.

Figura 7

Contribuția UE la proiecte majore, ca procent din totalul cheltuielilor din cadrul FEDR/Fondului de coeziune, pe state membre

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie pentru 2015.

69

Statele membre au obligația de a include diverse informații în cererea de finanțare a unui proiect major astfel încât Comisia să poată lua o decizie motivată, pe baza unei evaluări a relevanței, a viabilității, a sustenabilității și a profilului de mediu ale proiectului, pe baza justificării furnizate pentru finanțarea solicitată, precum și pe baza informațiilor transmise de statul membru cu privire la eventuala implicare în proiect a unui ajutor de stat. Potrivit Comisiei, de la sfârșitul anului 2012, DG REGIO poartă consultări formale cu DG COMP cu privire la toate cererile de finanțare de proiecte majore în cadrul procedurilor sale interne. În această etapă, DG COMP poate informa DG REGIO că proiectul ar trebui să facă obiectul unei notificări. Mai mult, DG REGIO, în calitate de direcție generală coordonatoare, trebuie să se consulte cu DG COMP și cu alte direcții generale competente cu privire la deciziile de aprobare a proiectelor majore⁵⁶.

70

Această consultare este deosebit de importantă atunci când statele membre indică în cererea de finanțare a unui proiect major că nu este implicat niciun ajutor de stat, deoarece, în acest caz, DG COMP nu primește nicio notificare. Chiar și atunci când Comisia aprobă un proiect major printr-o decizie, nu există nicio garanție că proiectul respectă normele privind ajutoarele de stat. O analiză a deciziilor Comisiei privind proiectele majore a arătat că nu se preciza în niciun fel că decizia nu constituia o confirmare a conformității proiectelor cu legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat.

71

Dintre cele 918 proiecte majore adoptate pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia adoptase 440 înainte de sfârșitul anului 2012. În cazul acestor proiecte, DG COMP nu a verificat în mod sistematic dacă investițiile în infrastructura publică ar putea implica ajutoare de stat. Mai mult, în noiembrie 2012, DG COMP a emis o notă de orientare către statele membre, în care preciza că nu intenționa să examineze în mod sistematic conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în cazul proiectelor majore de infrastructură care erau vizate de această notă și care au făcut deja obiectul unei decizii înainte de data acestei note⁵⁷. În principiu, este astfel posibil ca un stat membru să fi primit o decizie din partea Comisiei prin care se aproba un proiect major, deși acesta se afla într-o situație de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

Atenție insuficientă acordată de autoritățile de audit din statele membre respectării normelor privind ajutoarele de stat

72

Autoritățile de audit din statele membre reprezintă o componentă importantă a lanțului de control pe baza căruia Comisia obține o asigurare în ceea ce privește politica de coeziune. Prin urmare, este important ca autoritățile de audit să dețină expertiza necesară și să efectueze verificări de o calitate adecvată. Acest lucru este deosebit de important pentru verificarea conformității cu normele privind ajutoarele de stat, care reprezintă o sursă importantă de erori și de cheltuieli neconforme în politica de coeziune, deși într-o măsură mai mică pentru FSE decât pentru FEDR și pentru Fondul de coeziune (a se vedea punctele 33-36).

73

În contextul sondajului său, Curtea a solicitat autorităților de audit rezultatele auditurilor lor privind ajutorul de stat și a analizat modul în care erorile privind ajutorul de stat au fost prezentate în rapoartele lor anuale de control pentru programele operaționale aferente FEDR/Fondului de coeziune. În cadrul auditurilor sale anuale de conformitate, Curtea a evaluat listele de verificare pe care autoritățile de audit le utilizează în vederea auditului conformității cu normele privind ajutoarele de stat. Totodată, Curtea a întrebat autoritățile de audit dacă beneficiaseră de sprijin suficient din partea Comisiei și cât de frecvent au cooperat cu alte autorități din alte state membre (precum birourile pentru ajutorul de stat) în domeniul ajutorului de stat.

Autoritățile de audit au depistat mult mai puține cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat decât Comisia sau Curtea

74

În perioada 2010-2014, pe baza informațiilor furnizate în cadrul sondajului, autoritățile de audit au estimat că aproximativ o treime (32,4 %) din proiectele aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE pe care le-au auditat fuseseră relevante din punctul de vedere al ajutorului de stat. În medie, autoritățile de audit au depistat erori privind ajutorul de stat în 3,6 % din aceste proiecte (a se vedea figura 8). În aceeași perioadă, Curtea a depistat erori privind ajutorul de stat în proiecte din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE într-o proporție de peste cinci ori mai mare (a se vedea punctul 35, tabelul 2), deși metoda sa de eșantionare este similară cu cea a autorităților de audit⁵⁸.

Figura 8

Ajutorul de stat în auditurile de proiecte efectuate de autoritățile de audit, 2010-2014

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza rezultatelor sondajului.

75

Totodată, Curtea a analizat 1 026 de rapoarte anuale de control pentru programele operaționale aferente FEDR/Fondului de coeziune care au fost transmise către DG REGIO în perioada 2010-2014 (a se vedea tabelul 5). Autoritățile de audit aveau obligația de a raporta în rapoartele anuale de control cu privire la „principalele rezultate” ale auditurilor de proiecte efectuate⁵⁹. Curtea a urmărit în special raportarea erorilor privind ajutorul de stat și a constatat că doar în 40 dintre cele 1 026 de rapoarte anuale de control (3,9 %) se făcea referire la erori privind ajutorul de stat. Cea mai frecventă eroare raportată în rapoartele anuale de control viza ajutorul „de minimis”.

Tabelul 5

Rapoarte anuale de control transmise către DG REGIO, 2010-2014

Anul | Numărul de rapoarte anuale de control examinate | Numărul de rapoarte anuale de control care identificaseră nereguli în ceea ce privește ajutorul de stat | Frecvența erorilor identificate
2010 | 199 | 4 | 2,0 %
2011 | 211 | 8 | 3,8 %
2012 | 203 | 9 | 4,4 %
2013 | 209 | 9 | 4,3 %
2014 | 204 | 10 | 4,9 %
Total | 1 026 | 40 | 3,9 %

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza analizei rapoartelor anuale de control transmise către DG REGIO.

76

Analiza Curții a arătat că procentul de rapoarte anuale de control care semnalau erori în materie de ajutoare de stat varia de la un stat membru la altul; Curtea a identificat în total cinci rapoarte anuale de control care menționau erori privind ajutorul de stat pentru Danemarca, câte patru pentru Cipru, Estonia și Franța și câte trei pentru Ungaria și Lituania. În cazul a opt state membre (Belgia, Irlanda, Italia, Luxemburg, Malta, Austria, Slovenia și Slovacia), Curtea nu a identificat niciun raport anual de control în care să fie menționate erori privind ajutoarele de stat.

77

Comparativ cu rezultatele verificărilor efectuate de Comisie (a se vedea punctele 47-56) și de către Curte (a se vedea punctele 33-44), autoritățile de audit au depistat erori privind ajutorul de audit într-o proporție mult mai mică.

78

În cadrul activităților pe care le-a desfășurat pentru auditul său anual de conformitate pentru 2014, Curtea a examinat un eșantion de 53 de liste de verificare utilizate de autoritățile de audit în auditurile lor de proiecte. Curtea a constatat că 18 dintre acestea (aproximativ 33 %) prezentau lacune semnificative; de exemplu, lista de verificare nu impunea verificarea intensității ajutorului, aceasta fiind una dintre principalele surse ale erorilor identificate în cadrul auditurilor Curții (a se vedea punctul 39)⁶⁰. Dacă ar dispune de liste de verificare corespunzătoare în ceea ce privește ajutorul de stat, autorităților de audit le-ar fi mai ușor să detecteze erorile legate de acest domeniu.

79

Pe parcursul anului 2015, Comisia a încurajat autoritățile de audit să abordeze această problemă, iar Curtea a constatat, în urma analizei sale, îmbunătățiri semnificative în acest sens⁶¹.

Autoritățile din statele membre au nevoie de sprijin suplimentar în ceea ce privește auditul conformității cu normele privind ajutoarele de stat

80

Aproape toate autoritățile de audit care au răspuns la chestionarul Curții au catalogat cadrul juridic al UE privind ajutorul de stat ca fiind cel puțin destul de complex (a se vedea figura 9). Peste 35 % dintre acestea considerau volumul legislației în materie ca fiind principalul factor de complexitate în ceea ce privește ajutoarele de stat. De asemenea, 35 % din acestea au afirmat că au întâmpinat dificultăți în a pune în aplicare legislația. O prezentare generală a cadrului juridic în domeniul ajutorului de stat este redată în anexa IV.

Figura 9

Evaluarea cadrului juridic al UE privind ajutorul de stat – răspunsurile autorităților de audit la chestionarul Curții

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza rezultatelor sondajului.

81

Peste 85 % din totalul autorităților de audit care au răspuns la chestionarul Curții erau de opinie că le-ar fi util un sprijin suplimentar din partea Comisiei (a se vedea figura 10). Sprijinul sugerat cel mai frecvent era un ghid practic cu studii de caz (aproape 70 %) și măsuri suplimentare de formare (50 %).

Figura 10

Sprijin suplimentar necesar din partea Comisiei în ceea ce privește ajutorul de stat – răspunsurile autorităților de audit la chestionarul Curții

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza rezultatelor sondajului.

82

Totodată, sondajul a arătat că aproape 70 % din autoritățile de audit nu au avut decât rareori sau niciodată contact cu birourile pentru ajutoarele de stat. Autoritățile de audit din opt state membre nu aveau cunoștință de existența unui birou pentru ajutorul de stat la nivel central în statul membru în care își desfășurau activitatea. Autoritățile de audit își pot consolida expertiza privind ajutorul de stat printr-o cooperare mai frecventă cu birourile pentru ajutoarele de stat.

Comisia a luat măsuri pentru simplificarea legislației aplicabile privind ajutorul de stat și pentru promovarea capacității administrative a statelor membre

83

Curtea a urmărit să determine dacă Comisia a abordat problema nerespectării normelor privind ajutoarele de stat în domeniul politicii de coeziune prin luarea unor măsuri preventive corespunzătoare. Aceste măsuri pot include acțiuni legislative precum simplificarea normelor sau introducerea unor cerințe de raportare în scopuri de monitorizare, dar și acțiuni care nu țin de legislație, precum formări, seminare și diseminarea bunelor practici. Astfel de măsuri pot viza, dar nu în mod exclusiv, autoritățile implicate în gestionarea și controlul ajutorului de stat în domeniul politicii de coeziune.

Regulamentul general extins de exceptare pe categorii de ajutoare duce la un transfer al responsabilității de la Comisie către statele membre

Noul regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare asigură o bază mai largă de exceptare de la notificare, consolidează transparența și introduce cerințe de evaluare

84

În perioada 2009-2014, s-au cheltuit peste 115 miliarde de euro în temeiul acestui regulament⁶². În iunie 2014, Comisia a adoptat un nou regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare, care să îl înlocuiască pe cel din 2008. Adoptarea noului regulament este măsura cea mai semnificativă luată de Comisie pentru perioada de programare 2014-2020 în domeniul ajutorului de stat. Principalele modificări introduse prin regulamentul din 2014 sunt următoarele:

(a)extinderea sferei de aplicare a regulamentului;

(b)modificarea aplicării efectului stimulativ;

(c)cerințe sporite în materie de transparență; și

(d)evaluarea ex post a schemelor de ajutor majore.

Extinderea sferei de aplicare

85

Sfera de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare a fost extinsă prin introducerea unor noi categorii de ajutoare⁶³, prin extinderea obiectului categoriilor de ajutoare deja exceptate conform regulamentului din 2008⁶⁴ și prin majorarea pragurilor de notificare și a intensității ajutorului pentru anumite măsuri de ajutor⁶⁵.

86

Extinderea sferei de aplicare este semnificativă: potrivit estimărilor DG COMP, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 acoperea 60 % din măsurile de ajutor și 30 % din valoarea ajutoarelor acordate⁶⁶. Cu titlu comparativ, DG COMP estima că, în perioada de programare 2014-2020, între 75 % și 90 % din măsurile de ajutor și 67 % din valoarea ajutoarelor acordate ar putea intra sub incidența Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 (a se vedea figura 11)⁶⁷. Impactul precis al extinderii sferei de aplicare nu va putea fi evaluat decât în anii următori.

Figura 11

Impactul minim estimat al extinderii sferei de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014, comparativ cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza estimărilor Comisiei și pe baza regulamentelor generale de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 și din 2014.

87

Extinzând sfera de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia a redus semnificativ sarcinile administrative care revin statelor membre și propriilor sale direcții generale, întrucât vor trebui să fie notificate mai puține măsuri de ajutor. Totuși, prin extinderea sferei de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia a transferat totodată statelor membre o responsabilitate sporită. Astfel, acestea vor trebui să verifice un număr mai mare de măsuri de ajutor din punctul de vedere al conformității lor cu normele privind ajutoarele de stat, cum ar fi conformitatea cu plafoanele de intensitate a ajutorului și demonstrarea efectului stimulativ. Exercițiile de monitorizare ale Comisiei au arătat că statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și în punerea în aplicare a schemelor de ajutor în perioada 2009-2014. Aceste greșeli erau susceptibile să afecteze compatibilitatea, în special în cazul schemelor întemeiate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (a se vedea punctele 52-54).

Modificarea aplicării efectului stimulativ

88

Ajutorul de stat se poate dovedi eficace în realizarea obiectivului de politică publică vizat numai în cazul în care are un efect stimulativ, și anume dacă îl determină pe beneficiarul ajutorului să întreprindă activități pe care nu le-ar fi efectuat în lipsa acestuia (a se vedea punctul 40). A doua modificare majoră introdusă prin Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 a constat în a ajuta întreprinderile mari să demonstreze un astfel de efect stimulativ în cazul în care ar beneficia de ajutor în cadrul unei scheme de ajutor prin alinierea cerințelor la cele aplicabile IMM-urilor (a se vedea tabelul 6). Aceasta duce la o diminuare și mai mare a sarcinii administrative a Comisiei, a statelor membre și a acestor întreprinderi.

Tabelul 6

Demonstrarea efectului stimulativ, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 comparativ cu cel din 2014

| Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 | Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014
Ajutor pentru IMM-uri | (a)transmiterea cererii pentru proiect înainte de începerea lucrului la proiectul sau la activitatea respectivă
Ajutor pentru întreprinderile mari acordat în cadrul schemelor de ajutor | (a)transmiterea cererii pentru proiect înainte de începerea lucrului la proiectul sau la activitatea respectivă
(a)verificarea modului în care documentația întocmită de beneficiar demonstrează că ajutorul a dus la o creștere semnificativă a dimensiunii, a domeniului de aplicare sau a ritmului de finalizare a proiectului sau la o creștere semnificativă a cheltuielilor suportate pentru derularea proiectului | -

Ajutor acordat întreprinderilor mari în afara unei scheme de ajutor

(a)transmiterea cererii pentru proiect înainte de începerea lucrului la proiectul sau la activitatea respectivă; și

(b)verificarea modului în care documentația întocmită de beneficiar demonstrează că ajutorul a dus la o creștere semnificativă a dimensiunii, a domeniului de aplicare sau a ritmului de finalizare a proiectului sau la o creștere semnificativă a cheltuielilor suportate pentru derularea proiectului

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza regulamentelor generale de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 și din 2014.

Cerințe sporite în materie de transparență

89

Cea de a treia modificare majoră introdusă prin Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 se referă la întărirea semnificativă a cerințelor privind transparența pentru ajutorul individual. În prezent, dispozițiile privind transparența impun statelor membre să publice informații nu numai cu privire la schemele de ajutor și la ajutoarele ad-hoc, ci și cu privire la toate măsurile de ajutor individual care depășesc 500 000 de euro acordate în baza schemelor de ajutor⁶⁸. Conform Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008, statele membre aveau obligația de a comunica informații numai cu privire la măsurile de ajutor individual de o valoare mai mare și doar Comisiei (fără publicare), precum și numai pentru categoriile de ajutor pentru investiții regionale și pentru cercetare și dezvoltare, sub rezerva anumitor circumstanțe⁶⁹.

90

Pentru a facilita publicarea centralizată a tuturor informațiilor publicate pe site-urile naționale sau regionale referitor la aceste ajutoare de stat acordate, DG COMP a dezvoltat un instrument IT specific, în cooperare cu statele membre, denumit Transparency Award Module. Acest instrument a fost pus la dispoziție începând cu 1 iulie 2016⁷⁰.

91

Curtea preconizează că o transparență sporită va îmbunătăți conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în statele membre, întrucât părțile interesate vor avea la dispoziție informații mai fiabile pentru a putea depune plângeri în ceea ce privește ajutorul acordat în mod ilegal. Comisia are obligația de a examina toate aceste plângeri (a se vedea punctul 20).

Evaluarea ex post a schemelor de ajutor majore

92

Prin Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014, Comisia a introdus conceptul de evaluare ex post pentru schemele de ajutor din anumite categorii cu un buget anual mai mare de 150 de milioane de euro⁷¹. Aceste evaluări trebuie efectuate de statele membre, cu scopul de a pune în balanță efectele pozitive cu efectele negative ale unei scheme de ajutor. Evaluarea ex post sporește sarcina administrativă de la nivelul statelor membre, însă DG COMP a limitat această creștere, impunând cerința de evaluare doar pentru schemele de ajutor majore. Până la finalul anului 2015, statele membre transmiseseră 18 planuri de evaluare către DG COMP în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014. Primele rezultate ale evaluării sunt preconizate pentru 2017.

Aplicarea retroactivă a noului regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare

93

Noul regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare a fost publicat la 26 iunie 2014 și a intrat în vigoare la 1 iulie 2014. Articolul 58 alineatul (1) prevede că „prezentul regulament se aplică ajutoarelor individuale acordate înainte de intrarea sa în vigoare”⁷². Aceasta înseamnă că ajutoarele acordate înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014, care erau incompatibile cu piața internă la momentul acordării lor, ar putea fi declarate ulterior ca fiind compatibile, dacă ajutorul este considerat compatibil conform dispozițiilor noi sau modificate incluse în textul regulamentului⁷³. De exemplu, un beneficiar s-ar putea afla în situație de încălcare a dispozițiilor privind efectul stimulativ în vigoare la momentul acordării ajutorului, dar nu și de încălcare a noilor dispoziții din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014. Din cauza aplicării retroactive a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014, statele membre nu ar mai avea obligația de a recupera aceste ajutoare.

94

Aplicarea retroactivă ar putea duce la declararea unor măsuri de ajutor ca fiind compatibile cu piața internă ca urmare a unei modificări aduse unei dispoziții sau ca urmare a introducerii unei noi dispoziții care nu era în vigoare la momentul acordării ajutorului respectiv. În cadrul exercițiilor sale de monitorizare din perioada 2009-2014, Comisia a depistat 16 probleme care afectau compatibilitatea la momentul acordării ajutorului. În patru dintre aceste cazuri, Comisia a constatat ulterior că ajutorul era compatibil, ca urmare a aplicării retroactive a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014. În mod similar, în cadrul auditurilor anuale de conformitate desfășurate de Curte pentru 2014, Curtea a detectat două erori privind ajutorul de stat, care aveau un impact financiar la momentul acordării ajutorului (când era în vigoare Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008), dar care reprezentau doar o problemă de conformitate fără impact financiar la momentul auditului Curții (când intrase în vigoare Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014).

Persistă dificultăți în ceea ce privește monitorizarea stadiului de recuperare a ajutoarelor acordate în mod ilegal în diferitele state membre

95

Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 păstrează principiul deja stabilit în regulamentul din 2008, conform căruia este interzisă acordarea oricărui ajutor întreprinderilor care fac obiectul unui ordin de recuperare neexecutat⁷⁴. Această dispoziție se numește principiul Deggendorf.

96

Când Comisia adoptă o decizie de recuperare, statul membru vizat are obligația de a recupera ajutorul ilegal de la beneficiar. Deciziile de recuperare se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Spre deosebire de ajutorul individual, în cazul căruia decizia de recuperare nominalizează beneficiarul vizat, în cazul schemelor de ajutor, este, în general, răspunderea statelor membre de a identifica întreprinderile care au beneficiat de ajutor și suma relevantă care trebuie recuperată și de a informa Comisia în acest sens. Prin urmare, în cazul deciziilor de recuperare care se aplică pentru schemele de ajutor naționale, decizia publicată în Jurnalul Oficial nu nominalizează întreprinderile specifice vizate. Mai mult, răspunderea pentru executarea recuperării și pentru informarea Comisiei cu privire la aceasta revine statului membru. Cu toate acestea, nu există niciun sistem prin care autoritățile relevante dintr-un alt stat membru pot avea acces la informațiile privind stadiul acestor proceduri de recuperare la nivelul statelor membre ale UE (și anume, dacă ordinul de recuperare a fost sau nu executat). Acest lucru ridică o problemă în special pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în mai multe state membre.

Condițiile mai stricte privind ajutorul incluse în orientările privind ajutoarele regionale încurajează utilizarea Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare

97

Comisia consideră că ajutorul acordat conform orientărilor privind ajutorul de stat (a se vedea anexa IV) prezintă un risc deosebit pentru piața internă, fie din cauza dimensiunii ajutorului (ajutoarele individuale care depășesc pragurile de notificare prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare), fie din cauza tipului de ajutor (de exemplu, ajutoarele de exploatare pentru IMM-urile din anumite regiuni trebuie notificate, conform orientărilor privind ajutoarele regionale⁷⁵). Din acest motiv, dispozițiile orientărilor sunt mai stricte decât cele ale Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. Orientările privind ajutoarele regionale, care constituie unul dintre cele șapte seturi de orientări revizuite privind ajutoarele de stat pentru perioada de programare 2014-2020, se axează pe dezvoltarea zonelor defavorizate în ceea ce privește nivelul de trai (anumite zone unde PIB-ul pe cap de locuitor este mai mic sau egal cu 75 % din media UE) sau densitatea populației (anumite zone cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km²) și sunt deosebit de relevante pentru politica din domeniul coeziunii.

98

Orientările privind ajutoarele regionale pentru perioada de programare 2014-2020 sporesc transparența prin introducerea obligației de a publica informațiile relevante pe un site web central⁷⁶. Ele atenuează astfel riscul ca ajutorul să distorsioneze piața internă, reducând intensitatea maximă a ajutorului permisă pentru marile întreprinderi în toate regiunile, cu excepția celor cu cele mai ridicate grade de sărăcie⁷⁷. Totodată, ele modifică aplicarea efectului stimulativ. De exemplu, în domeniul ajutoarelor pentru investiții, aceste orientări le impun acum beneficiarilor ajutorului să explice, sub forma unui scenariu, ce s-ar fi întâmplat dacă nu ar fi primit ajutorul respectiv⁷⁸. Această cerință se aplică și în cazul IMM-urilor, orientările privind ajutoarele regionale devenind astfel mult mai stricte decât Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare în ceea ce privește demonstrarea efectului stimulativ (a se vedea punctul 88).

99

Orientările privind ajutoarele regionale impun și efectuarea, în anumite condiții, a unei evaluări ex post a schemelor de ajutor. Evaluarea ex post poate fi impusă de DG COMP pentru schemele de ajutor cu un buget mare, care conțin elemente de noutate, sau atunci când sunt prevăzute modificări semnificative în ceea ce privește piața, tehnologia sau reglementările⁷⁹. Până la 30 iunie 2015, statele membre transmiseseră zece planuri de evaluare în baza orientărilor privind ajutoarele de stat, inclusiv orientările privind ajutoarele regionale.

Condiționalitățile ex ante nou introduse și procedurile noi pentru proiectele majore pot îmbunătăți gradul de respectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune

100

Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune pentru perioada de programare 2014-2020 introduce două modificări cu o relevanță deosebită pentru ajutorul de stat în politica de coeziune⁸⁰:

(a)condiționalitățile ex ante; și

(b)o procedură nouă, opțională, pentru aprobarea proiectelor majore.

Statele membre care nu respectă condiționalitățile ex ante nu sunt acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut

101

Condiționalitățile ex ante sunt condiții bazate pe criterii predefinite, pe care Comisia le consideră ca fiind condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor UE. Ajutorul de stat este unul dintre domeniile pentru care sunt specificate astfel de condiții. Potrivit Comisiei, îndeplinirea acestor condiții poate reduce numărul de erori și de cazuri problematice în domeniul ajutoarelor de stat, deoarece ele contribuie la îmbunătățirea sistemelor de gestiune și de control în statele membre, fapt care ar trebui să îmbunătățească gradul de respectare a normelor privind ajutoarele de stat.

102

Statele membre trebuiau să se autoevalueze în raport cu trei criterii: aplicarea efectivă a normelor privind ajutoarele de stat, formarea personalului vizat și difuzarea informațiilor în rândul acestuia și capacitatea administrativă⁸¹. Cinci state membre au concluzionat, de comun acord cu Comisia, că nu îndeplineau condițiile respective la momentul adoptării acordurilor de parteneriat (a se vedea tabelul 7).

Tabelul 7

Statele membre care nu îndeplinesc criteriile legate de condiționalitățile ex ante privind ajutoarele de stat

Criteriu | Croația | Republica Cehă | Italia | România | Slovacia
Măsuri de aplicare efectivă a normelor privind ajutoarele de stat | - | - | - | - | -
Măsuri privind formarea personalului și difuzarea de informații în rândul acestuia | - | √ | - | √ | √
Măsuri de asigurare a capacității administrative | - | - | - | √ | -

Notă:√criteriul este îndeplinit

-criteriul nu este îndeplinit

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

103

Pentru fiecare caz, DG REGIO și statul membru vizat au convenit asupra unei serii de măsuri care să fie luate de statele membre și care sunt consemnate în planuri de acțiune. În caseta 8 sunt prezentate exemple de astfel de măsuri.

Caseta 8

Exemple de măsuri ce trebuie puse în aplicare pentru îndeplinirea criteriilor legate de condiționalitățile ex ante privind ajutoarele de stat

Trebuie luate măsuri pentru statele membre din tabelul 7 în ceea ce privește:

Aplicarea efectivă a normelor privind ajutoarele de stat. Exemple de măsuri convenite:

Crearea unor registre centrale privind ajutoarele de stat în vederea asigurării conformității cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 sau pentru înregistrarea ajutoarelor de minimis (Italia și România)

Asigurarea respectării principiului Deggendorf, de exemplu, prin publicarea unei liste a întreprinderilor care fac obiectul unor ordine de recuperare neexecutate (Republica Cehă, Italia și România)

Formarea personalului și difuzarea de informații în rândul acestuia. Exemple de măsuri convenite:

Impunerea cerinței ca personalul vizat să urmeze cel puțin două cursuri de formare pe an pe tema ajutoarelor de stat (Italia)

Crearea unei rețele operaționale de experți și coordonatori în materie de ajutoare de stat (Croația)

Asigurarea capacității administrative. Exemple de acțiuni convenite:

Obligația statului membru de a-și consolida capacitatea administrativă cu 10 până la 15 posturi (Slovacia)

Adoptarea unui plan de recrutare pentru autoritățile naționale implicate în gestionarea fondurilor structurale și de investiții (Croația)

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza planurilor de acțiune privind condiționalitățile ex ante în materie de ajutoare de stat.

104

Aceste măsuri trebuie finalizate până la sfârșitul anului 2016. Ulterior primirii rapoartelor statelor membre cu privire la îndeplinirea planurilor de acțiune, Comisia va evalua măsura în care acestea din urmă au fost puse în aplicare. În cazul în care, pe baza evaluării sale, Comisia concluzionează că un plan de acțiune nu a fost pus în aplicare în mod corespunzător, ea poate suspenda plățile către statul membru respectiv⁸². La finalul lunii august 2016, Comisia nu finalizase încă evaluarea măsurii în care aceste cinci state membre puseseră în aplicare toate măsurile din planurile lor de acțiune.

105

Regulamentul privind dispozițiile comune nu impunea statelor membre să își bazeze autoevaluările pe gradul de conformitate cu normele privind ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013, însă prevedea trei criterii specifice legate de mecanismele administrative (a se vedea tabelul 7). Atunci când a evaluat gradul de adecvare al autoevaluărilor realizate de statele membre, Comisia nu a valorificat în mod eficace informațiile de monitorizare disponibile astfel încât să indice planuri de acțiune pentru toate statele membre pentru care fuseseră identificate probleme semnificative în trecut. În mod special, conform rezultatelor exercițiilor de monitorizare desfășurate de DG COMP în perioada 2006-2014, mai multe state membre prezentau o incidență mai ridicată de probleme identificate în conceperea și implementarea măsurilor de ajutor în comparație cu statele care au concluzionat că nu îndeplineau condiționalitățile ex ante privind ajutoarele de stat (a se vedea punctul 55).

Procedura alternativă de aprobare a proiectelor majore are potențialul de a facilita clarificarea problemelor privind ajutorul de stat cu Comisia, însă nu este concepută să furnizeze întotdeauna o securitate juridică pentru statele membre

106

Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia a adoptat o serie de proiecte majore după ce le-a examinat cererile de finanțare aferente trimise de statele membre (a se vedea punctele 66-71). În perioada de programare 2014-2020, Regulamentul privind dispozițiile comune⁸³ a introdus, pentru proiectele majore, o a doua procedură de aprobare, alternativă, în cadrul căreia cererea de finanțare este evaluată de un expert independent înainte de a fi transmisă Comisiei de către statul membru (a se vedea caseta 9). Utilizarea procedurii alternative este opțională; până în iunie 2016, fusese transmisă doar o singură cerere de finanțare de proiect major pe baza acestei proceduri alternative.

Caseta 9

Desemnarea unui expert independent și validarea analizei independente a calității

Expertul independent examinează propunerea de proiect major. Această examinare include o analiză a caracterului de ajutor al măsurii și a compatibilității acesteia cu piața internă. Dacă propunerea de proiect primește o evaluare pozitivă, autoritatea de management poate aproba proiectul major și îl poate transmite Comisiei. Comisia se poate opune aprobării proiectului în termen de trei luni, în cazul în care constată o „deficiență semnificativă” în raportul de analiză independentă a calității.

Expertul este ales de statul membru și trebuie să fie aprobat de către Comisie. Comisia a acordat deja o aprobare preliminară pentru un grup de experți denumit „Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene” (JASPERS)⁸⁴.

107

Această procedură alternativă pentru proiectele majore are potențialul de a ajuta la clarificarea problemelor legate de ajutorul de stat în dialogul cu Comisia, însă nu este însă concepută să furnizeze întotdeauna o securitate juridică pentru statele membre cu privire la conformitatea cu normele în materie de ajutoare de stat la momentul luării deciziei de finanțare a unui proiect major. Această siguranță nu poate fi obținută decât pe baza unei notificări din partea statului membru, urmată de o decizie a Comisiei cu privire la ajutorul de stat respectiv (a se vedea punctul 70).

Un plan de acțiune comun privind ajutorul de stat stabilit de Comisie vizează să consolideze capacitatea administrativă a statelor membre și necesită o atenție continuă

108

În martie 2015, DG COMP și DG REGIO au convenit asupra unui plan de acțiune comun privind ajutorul de stat⁸⁵.

109

Planul de acțiune cuprindea inițial șase acțiuni menite să sporească gradul de informare și de îmbunătățire a cunoștințelor în domeniul ajutoarelor de stat în toate statele membre: identificarea și diseminarea bunelor practici, cursuri de formare pentru specialiștii în ajutor de stat, ateliere organizate în diferite țări, seminare pentru specialiști, dezvoltarea continuă a unei baze de date cu întrebări și răspunsuri (rețeaua REC-TE⁸⁶) și dezvoltarea unei baze de date cu informații privind ajutoarele de stat. În 2016, Comisia a adăugat o a șaptea acțiune (a se vedea tabelul 8).

Tabelul 8

Planul de acțiune comun al Comisiei privind ajutoarele de stat

Număr | Măsură și termen de punere în aplicare | Descriere | Stadiul în luna august 2016
1 | Identificarea și diseminarea bunelor practici în materie Primele rezultate sunt preconizate pentru al doilea trimestru din 2015 | Compilarea unui inventar de instrumente eficace existente în diferitele state membre, pentru consolidarea capacității administrative și identificarea de bune practici ce pot fi partajate. | Finalizată în 2016
2 | Formări în domeniul fondurilor europene structurale și de investiții1 pentru specialiștii naționali în ajutoare de stat¹ Trimestrul al doilea din 2015 | O sesiune de formare de o zi, concepută anume pentru specialiștii naționali în ajutoare de stat, care urmează să se desfășoare la Bruxelles. | În august 2016, s-a constatat că aceasta nu avusese încă loc.
3 | Ateliere organizate în diferite state membre Începând cu al doilea trimestru din 2015 | Organizarea de seminare interactive specifice pentru fiecare țară în statele membre care nu îndeplinesc condiționalitățile ex ante privind ajutorul de stat sau în care au fost identificate blocaje grave. | S-au organizat seminare în 2014 (Spania) și în 2015 (Bulgaria, Croația, Republica Cehă, Italia, România, Slovacia).
4 | Seminare pentru specialiști, cursuri de formare online Acțiune continuă | Diseminarea de cunoștințe prin seminare concepute special, foarte specifice, axate pe o anumită temă/problemă. | Un atelier tematic privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea s-a desfășurat la Bruxelles în ianuarie 2016.
5 | Dezvoltarea bazei de date cu întrebări și răspunsuri Acțiune continuă | Furnizarea de orientări privind interpretarea noilor norme pentru toți specialiștii în ajutoare de stat din diferitele state membre prin intermediul unei platforme IT partajate, gestionată integral de către DG COMP. | Până în iunie 2016, fuseseră transmise peste 600 de întrebări și răspunsuri; în prezent, are loc migrarea lor către instrumentul informatic de colaborare informală privind ajutorul de stat eState Aid WIKI (a se vedea acțiunea 6).
6 | Dezvoltarea instrumentului colaborativ online de tip wiki privind ajutorul de stat Acțiune continuă | O serie de pagini ce rezumă întrebările relevante adresate prin REC-TE. | A fost lansat online în februarie 2016 și se numește eState Aid WIKI. Până în iunie 2016, fuseseră postate în jur de 270 de întrebări și răspunsuri.

7
Dezvoltarea unui modul de formare specializat
DG REGIO/DG EMPL și DG COMP, alături de Institutul European de Administrație Publică, sunt în curs de a organiza o serie de sesiuni de formare de două zile pe tema ajutoarelor de stat. Două astfel de sesiuni de formare vor avea loc la Bruxelles în noiembrie și în decembrie 2016 și mai multe astfel de sesiuni vor mai putea fi organizate ulterior la cererea statelor membre.
Grupul-țintă vizat este format din practicieni în domeniul fondurilor structurale și de investiții europene, cu o anume experiență în materie de ajutoare de stat.
Planificat pentru noiembrie și decembrie 2016

1 Fondurile structurale și de investiții europene sunt Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul de coeziune, Fondul social european (FSE), Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie.

110

Dintre cele șapte acțiuni din planul de acțiune comun privind ajutorul de stat, acțiunile 1 și 3 fuseseră implementate integral; acțiunile 5 și 6 fuseseră implementate și se așteaptă să funcționeze pe o bază permanentă. Celelalte trei acțiuni nu fuseseră realizate până la sfârșitul lunii august 2016: una era în curs de desfășurare (acțiunea 4) și două încă nu fuseseră demarate (acțiunile 2 și 7).

111

În plus, Curtea a constatat că DG REGIO și DG EMPL au mărit în mod semnificativ numărul total de cursuri de formare furnizate, de la cinci în perioada 2012-2013, la 17 în perioada 2014-2015. DG COMP a organizat 37 de cursuri de formare privind reforma legislației în materie de ajutoare de stat pentru perioada de programare 2014-2020 în 2014 și în 2015, la cererea a 19 state membre⁸⁷. În plus, până în luna ianuarie 2016, DG COMP organizase cursuri de formare în domeniul ajutoarelor de stat și al infrastructurii pentru cinci state membre⁸⁸.

112

Planul de acțiune comun pentru ajutorul de stat și intensificarea acțiunilor de formare furnizate de Comisie fac parte dintr-un efort concertat de îmbunătățire a modului în care statele membre respectă normele privind ajutoarele de stat, parțial ca reacție la responsabilitățile lor sporite în acest domeniu. Aceste inițiative sunt importante pentru a atenua riscul ce rezultă din alocarea unui rol mai important statelor membre în proiectarea și implementarea măsurilor de ajutor. Rezultatele sondajului Curții arată că instrumentul eState Aid WIKI în special a fost primit foarte bine, acesta fiind utilizat intens de statele membre: până la 30 iunie 2016, fuseseră postate peste 270 de întrebări și răspunsuri⁸⁹.

113

Măsura în care aceste acțiuni vor duce la îmbunătățiri în ceea ce privește depistarea și prevenirea erorilor în materie de ajutoare de stat în statele membre nu va putea fi evaluată decât în viitor.

27 Pentru mai multe informații cu privire la modul în care Curtea extrage eșantioanele și efectuează teste asupra proiectelor, a se vedea punctele 4-10 din anexa 1.1 la Raportul său anual privind exercițiul financiar 2014.

28 Un impact financiar exista atunci când Curtea a constatat o diferență între valoarea reală a unei operațiuni și valoarea la care s-ar fi ridicat aceasta dacă s-ar fi desfășurat conform dispozițiilor aplicabile. Anexa 1.1 la Raportul anual al Curții privind exercițiul financiar 2014 prezintă detalii suplimentare referitor la metodologia acesteia.

29 Nivelul estimat de eroare este o estimare statistică a procentului probabil de eroare care afectează populația. A se vedea punctul 15 din anexa 1.1 la Raportul anual al Curții privind exercițiul financiar 2014.

30 În perioada 2010-2014, nivelul de eroare mediu anual estimat pentru politica de coeziune a fost de 5,7 %.

31„Intensitatea ajutorului” înseamnă cuantumul ajutorului exprimat ca procent din costurile eligibile ale proiectului. A se vedea, de exemplu, articolul 2 alineatul (26) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

32 A se vedea proiectul Comisiei privind principiile comune pentru o evaluare economică a compatibilității ajutorului de stat, disponibil pe site-ul DG COMP.

33 IMM-urile pot beneficia de o intensitate mai mare a ajutorului, întrucât Comisia consideră că problemele de pe piață, precum obținerea accesului la finanțare, sunt mai semnificative în cazul întreprinderilor mici. A se vedea „Manualul privind normele referitoare la ajutoarele de stat comunitare pentru IMM-uri” al Comisiei, 25.2.2009.

34 Documentul COM(2012) 209 din 8 mai 2012 intitulat „Modernizarea ajutoarelor de stat în UE”.

35 Articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3). Acest regulament a fost precedat de Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei din 24 octombrie 2006 de aplicare a articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor naționale pentru investițiile regionale.

36 Considerentul 21 din Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei.

37 Pagina 47 din secțiunea 2.1.1, intitulată Control effectiveness as regards legality and regularity (Eficacitatea controlului în ceea ce privește legalitatea și regularitatea), din Raportul anual de activitate pe 2014 al DG REGIO.

38 Articolul 59 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.

39 Corecțiile financiare pot fi efectuate prin retragerea de cheltuieli neconforme din declarațiile de cheltuieli ale statelor membre sau prin recuperări de la beneficiari.

40 Dintre cele 13 erori cu impact financiar care au fost detectate de Curte, cinci au condus la o corecție financiară. O corecție financiară viza una dintre cele 19 erori semnalate de Curte și clasificate de aceasta ca neavând un impact financiar.

41 Cauza C-301/87, punctele 17-23.

42 Articolul 108 alineatul (1) TFUE: „Comisia […] verifică permanent regimurile ajutoarelor existente în [statele membre]. Comisia propune [statelor membre] măsurile utile cerute de dezvoltarea treptată sau de funcționarea pieței comune.”

43 Prin ajutor individual se înțelege orice ajutor acordat în cadrul sau în afara sferei unei scheme de ajutor. Ajutorul individual acordat în afara unei scheme de ajutor înainte de 2015 nu a făcut obiectul monitorizării din partea DG COMP.

44 Patru recuperări în 2009, una în 2011, una în 2012 și două în 2014.

45 A se vedea decizia Comisiei C(2014) 9362 din 9.1.2015.

46 Articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei din 8 decembrie 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul European de Dezvoltare Regională (perioada de programare 2007-2013) (JO L 371, 27.12.2006, p. 1) și Regulamentul delegat (UE) 2015/1970 al Comisiei din 8 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului cu dispoziții specifice privind raportarea neregulilor legate de Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (perioada de programare 2014-2020) (JO L 293, 10.11.2015, p. 1).

47 A se vedea punctul 12 din informarea intitulată „Aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației” (JO C 350, 10.12.1994).

48 A se vedea punctul 12 din „Aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației” (JO C 350, 10.12.1994, p. 5).

49 A se vedea punctul 175 din documentul COM(96) 126 Final și paginile 6 și 10 din documentul „Vademecum – Legislația comunitară privind ajutoarele de stat”.

50 Cauza T-128/98, Aéroports de Paris.

51 Cauzele conexate T-443/08 și T-445/08, Leipzig Halle.

52 De exemplu, în scrisoarea „Chestionar privind ajutorul de stat în legătură cu funcționarea și impozitarea porturilor” din 3 iulie 2013, DG COMP a precizat că: „Ca urmare a hotărârii Leipzig/Halle a Curții de Justiție a Uniunii Europene, Comisia Europeană a primit un număr mai mare de notificări privind proiectele de investiții în infrastructura portuară care implică sprijin public”. A se vedea COMP/E3/H3/IA/jf/20 13/68609.

53 Punctul 35 din proiectul de comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) TFUE, publicat în 2014. Comunicarea a fost adoptată la 19 mai 2016 (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/notice_aid_en.html) și include o formulare asemănătoare.

54 În cazul anumitor proiecte, pragul este de 75 de milioane de euro. A se vedea articolul 100 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

55 Singurele categorii de ajutor din cadrul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare cu praguri de notificare mai mari de 50 de milioane de euro sunt ajutoarele regionale pentru investiții, ajutoarele pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului și ajutoarele pentru infrastructurile de bandă largă, dar și, în anumite condiții, ajutoarele pentru cercetare și dezvoltare și ajutoarele de exploatare pentru producerea de energie electrică din surse regenerabile. Pragul de notificare pentru servicii de interes economic general este de 15 milioane de euro. Articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 și articolul 2 din Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general.

56 Toate direcțiile relevante ale Comisiei au la dispoziție 10 până la 15 zile lucrătoare pentru a evalua cererea de finanțare a proiectului, precum și pentru a evalua decizia de aprobare a proiectului major.

57 Comisia Europeană; Nota de orientare către COCOF nr. 12-0059-01 intitulată „Verificarea conformității cu normele privind ajutoarele de stat în cazul proiectelor de infrastructură”, 21 noiembrie 2012.

58 Ca regulă generală, autoritățile de audit trebuie să extragă eșantioane aleatorii de proiecte. A se vedea articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei pentru perioada de programare 2007-2013 și articolul 127 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 pentru perioada de programare 2014-2020.

59 Anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei.

60 A se vedea punctul 6.65 din Raportul anual al Curții privind exercițiul financiar 2014.

61 A se vedea punctul 6.59 din Raportul anual al Curții privind exercițiul financiar 2015 aflat în curs de publicare.

62 A se vedea tabloul de bord al Comisiei privind ajutorul de stat pentru 2015.

63 Au fost create, în total, 22 de noi categorii de exceptare, precum ajutorul pentru infrastructura în bandă largă și ajutorul pentru infrastructurile sportive și recreative multifuncționale. Au fost eliminate unele categorii, precum ajutorul pentru micile întreprinderi nou create de către antreprenoare. Alte categorii, precum ajutorul pentru servicii inovatoare de consultanță și pentru servicii de sprijinire a inovării și ajutorul pentru împrumutul de personal înalt calificat, au fost fuzionate. În total, numărul categoriilor de exceptare a crescut de la 26 la 43.

64 Sfera de aplicare a fost extinsă, de exemplu, în cazul ajutorului pentru finanțarea de risc, al ajutorului pentru investiții în infrastructura de cercetare și al ajutorului pentru protecția mediului.

65 Pentru 30 % din categoriile existente în cadrul Regulamentului de exceptare pe categorii de ajutoare, au fost majorate pragurile de notificare (de exemplu, pragurile de notificare pentru cercetare-dezvoltare s-au dublat). Nivelul intensității ajutorului a crescut, de exemplu, în cazul ajutorului pentru investiții în ceea ce privește protecția mediului, de la 35-55 % la 40-75 %.

66 A se vedea comunicatul de presă al Comisiei IP 14 587 din 21.5.2014.

67 A se vedea nota de informare a Comisiei Europene 14-369 din 21.5.2014.

68 Informațiile, inclusiv toate aspectele relevante ale unei decizii privind acordarea unui ajutor, precum valoarea subvenției, organismul de acordare și beneficiarul, trebuie publicate pe un site web cuprinzător privind ajutorul de stat, la nivel național sau regional, cel mai târziu începând cu data de 1 iulie 2016. A se vedea articolul 9 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014.

69 Articolul 9 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008.

70 https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public/search/chooseLanguage.

71 Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014. Categoriile sunt următoarele: ajutoarele regionale, ajutoare destinate IMM-urilor și ajutoare pentru accesul IMM-urilor la finanțare, ajutoare pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ajutoare pentru protecția mediului și ajutoare pentru infrastructura de bandă largă.

72 Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 conținea o dispoziție similară; a se vedea articolul 44.

73 Situația în care Comisia decide asupra compatibilității ajutoarelor după acordarea acestora apare atunci când ajutorul nu este notificat în mod corespunzător, iar Comisiei i se aduce la cunoștință acest fapt, de exemplu printr-o plângere formulată de către o parte interesată.

74 Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 și articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008.

75 Comisia consideră că ajutoarele de exploatare prezintă un risc deosebit pentru piața internă. De exemplu, programele operaționale pentru perioada de programare 2014-2020 conțin o derogare ce precizează că o atenție specială trebuie acordată normelor privind ajutoarele de stat în cazul ajutoarelor de exploatare.

76 Secțiunea 3.8 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020.

77 Secțiunea 5.4 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, comparativ cu secțiunea 4.1.2. din Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013.

78 Secțiunea 3.5 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, comparativ cu punctul 38 din secțiunea 4.1.1. din Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013.

79 A se vedea documentul „Orientări pentru Comisie și statele membre privind o metodologie comună pentru evaluarea sistemelor de management și control din statele membre” din 18 decembrie 2014.

80 Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

81 Articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

82 Articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

83 Articolul 101 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

84 JASPERS este un parteneriat de asistență tehnică între DG REGIO, Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare. El este oferit statelor membre cu titlu gratuit.

85 Documentul intitulat Strengthening administrative capacity for the management of the funds of Member States in the field of State aid – a common action plan (Consolidarea capacității administrative pentru gestionarea fondurilor statelor membre în domeniul ajutoarelor de stat), adoptat de Comisie la 18 martie 2015.

86 Rețeaua europeană în domeniul concurenței - transmisie electronică (REC-TE) este o interfață electronică prin care statele membre pot adresa DG COMP întrebări pe tema ajutoarelor de stat. În general, atât întrebările, cât și răspunsurile DG COMP sunt publicate astfel încât să poată fi vizualizate de către toate statele membre. Un exemplu de exceptare de la publicare se referă la cazurile foarte specifice, care nu sunt utile altor state membre.

87 Toate statele membre cu excepția Danemarcei, Irlandei, Greciei, Ciprului, Lituaniei, Luxemburgului, Maltei, Țărilor de Jos și Austriei.

88 Bulgaria, Croația, Republica Cehă, România și Slovacia.

89 Peste 600 de întrebări și răspunsuri fuseseră postate în cadrul rețelei precedente REC-TE; în prezent, are loc migrarea lor către instrumentul eState Aid WIKI.

Concluzii și recomandări

114

Începând cu 2010, Curtea a detectat, în cadrul auditurilor sale, un nivel semnificativ de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat. În prezentul raport, Curtea a urmărit să evidențieze nevoia unei mai bune cunoașteri a normelor aplicabile în materie la nivel de stat membru, precum și nevoia continuării sprijinului din partea Comisiei în ceea ce privește prevenirea, detectarea și corectarea în mod eficace a încălcărilor normelor în materie de ajutoare de stat. Per ansamblu, Curtea a constatat că:

(a)În perioada 2010-2014, Curtea a detectat, împreună cu Comisia, încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat în cadrul unui număr semnificativ de audituri; erorile în materie de ajutoare de stat în cadrul FEDR și al Fondului de coeziune au reprezentat un factor important care a contribuit la nivelul de eroare estimat de Curte pentru politica de coeziune. Curtea a constatat că auditurile și monitorizările realizate de Comisia însăși în domeniul coeziunii au dus la o rată de detectare similară cu cea rezultată în urma propriilor sale constatări. În schimb, autoritățile de audit din statele membre au detectat o rată de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat mult mai mică decât cea a Curții sau a Comisiei. Acest lucru arată că, până în prezent, autoritățile de audit nu s-au concentrat suficient pe ajutorul de stat în cursul auditurilor lor.

(b)În perioada de programare 2007-2013, Comisia nu a înregistrat erorile în materie de ajutoare de stat pe care ea însăși le-a detectat și nici pe cele raportate de statele membre într-un mod care să îi permită să realizeze o analiză adecvată. O astfel de analiză ar fi ajutat Comisia să conceapă măsuri preventive mai focalizate și adaptate la specificul fiecărui stat membru și al fiecărui program.

(c)La începutul perioadei de programare 2007-2013, în special, Comisia nu verifica în mod sistematic dacă proiectele majore respectau normele privind ajutoarele de stat. Prin urmare, există riscul ca unele proiecte majore cofinanțate de UE să nu fie compatibile cu piața internă și din cauza faptului că, înainte de 2012 și de clarificarea furnizată prin hotărârea Leipzig-Halle, statele membre rareori notificau Comisiei investițiile realizate în infrastructură. Pentru a atenua acest risc în viitor, Comisia a intensificat măsurile sale preventive interne și a introdus o procedură alternativă de aprobare, care include o analiză independentă a calității (Independent Quality Review) pentru perioada de programare 2014-2020. Potrivit Comisiei, indiferent de procedura utilizată de statul membru, proiectele majore nu vor putea fi aprobate decât după validarea lor pe plan intern din punctul de vedere al eventualului ajutor de stat implicat.

(d)Comisia a luat o serie de măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat pentru perioada de programare 2014-2020, ceea ce a dus, pe de o parte, la reducerea sarcinilor administrative și la o mai mare transparență, dar a sporit, pe de altă parte, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește conceperea și implementarea măsurilor de ajutor. Acordarea unui grad mai mare de responsabilitate statelor membre prezintă riscul ca numărul de erori în materie de ajutoare de stat să crească: monitorizarea Comisiei a arătat că statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și implementarea schemelor de ajutor în perioada de programare 2007-2013. Pentru a atenua acest risc, Comisia a luat o serie de măsuri vizând promovarea capacității administrative a statelor membre în domeniul ajutorului de stat, inclusiv prin introducerea unor condiții prealabile care să asigure faptul că sistemele de ajutor de stat promovează implementarea eficace și eficientă a fondurilor structurale și de investiții europene („condiționalitățile ex ante”). Cu toate acestea, trebuie precizat că statele membre pentru care s-a constatat că nu respectă condiționalitățile ex ante nu erau neapărat acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut. În plus, aceste măsuri necesită o atenție permanentă.

Comisia nu dispunea de o imagine de ansamblu suficient de cuprinzătoare a erorilor privind ajutorul de stat; statele membre nu s-au concentrat suficient pe ajutorul de stat, iar recuperările de ajutor de stat la care s-a procedat ca urmare a exercițiilor de monitorizare ale Comisiei au fost nesemnificative

115

În perioada 2010-2014, Curtea a depistat un număr mare de cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat în 269 de proiecte care au făcut obiectul auditurilor în domeniul coeziunii și cărora li se aplicau aceste norme; erorile privind ajutorul de stat au constituit unul dintre factorii importanți ce au contribuit la nivelul de eroare estimat de Curte pentru politica de coeziune. Auditurile realizate de DG REGIO în domeniul coeziunii au dus la rezultate similare celor obținute de Curte (a se vedea punctele 33-36 și 47-48).

116

Pentru a proteja bugetul UE, Comisia impune statelor membre corecții financiare atunci când sunt depistate cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat. Pentru perioada 2010-2014, DG REGIO a implementat sau era în curs de implementare a 18 corecții financiare împotriva a șapte state membre, cauzate cel puțin parțial de încălcarea normelor privind ajutoarele de stat. Zece dintre acestea au fost rezultatul propriilor audituri ale DG REGIO, cinci au rezultat în urma auditurilor Curții și trei din examinarea efectuată de DG REGIO cu privire la rapoartele anuale de control ale autorităților de audit. 11 dintre aceste corecții financiare, în valoare totală de 38,4 milioane de euro și vizând cinci state membre, erau legate exclusiv de ajutorul de stat⁹⁰. Componenta privind ajutorul de stat din cadrul celorlalte corecții financiare nu poate fi cuantificată (a se vedea punctele 49-51).

117

Comisia are obligația de a monitoriza în mod regulat măsurile de ajutor pentru a verifica dacă și în ce măsură acestea respectă normele privind ajutoarele de stat. În cazul în care constată că un ajutor care a fost acordat este incompatibil cu piața internă, Comisia poate proceda la recuperarea acestuia. Până în prezent, măsurile corective luate de DG COMP au fost limitate, în raport cu numărul și gravitatea problemelor detectate în cadrul exercițiilor sale de monitorizare. În medie, pe baza monitorizării sale, DG COMP consideră că aproximativ 36 % din totalitatea schemelor de ajutor au fost afectate de probleme în perioada 2009-2014. Problemele care afectau compatibilitatea (7,3 % din totalitatea schemelor) erau deosebit de semnificative. În această perioadă, monitorizarea asigurată de DG COMP a dus la opt recuperări voluntare și la opt acțiuni formale, acestea din urmă ducând la recuperări în sumă totală de 0,3 milioane de euro (a se vedea punctele 52-56).

Recomandarea 1

Comisia ar trebui să impună acțiuni corective atunci când măsurile de ajutor nu respectă normele privind ajutoarele de stat.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.

118

Pentru perioada de programare 2007-2013, nici DG REGIO, nici DG EMPL nu au înregistrat cazurile de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat pe care le detectaseră într-un mod care să le permită realizarea unei analize adecvate a erorilor în acest domeniu (a se vedea punctele 57-61).

119

Comisia a dezvoltat o bază de date pentru perioada de programare 2014-2020 (MAPAR) pentru înregistrarea informațiilor privind cazurile de neconformitate cu normele privind ajutorul de stat pe care le detectează în cursul propriilor sale audituri pentru FEDR, Fondul de coeziune și FSE. Acest sistem reprezintă o îmbunătățire semnificativă, însă DG COMP nu a primit dreptul de a îl accesa (a se vedea punctul 57).

120

Erorile privind ajutorul de stat raportate de autoritățile statelor membre sunt înregistrate în Sistemul de gestionare a neregulilor (SGN) al Comisiei. SGN prezintă mai multe neajunsuri, cum ar fi lipsa unei tipologii a erorilor specifice în materie de ajutoare de stat și o descriere insuficientă a erorilor; prin urmare, utilizarea sa în practică este limitată. DG COMP nu are acces nici la SGN (a se vedea punctele 58 și 59).

Recomandarea 2

(a)Comisia ar trebui să utilizeze MAPAR pentru înregistrarea neregulilor într-un mod care să îi permită analizarea cu ușurință, de exemplu, a tipului, a frecvenței, a gravității, a originii geografice și a cauzei acestora. Baza de date ar trebui să conțină, în egală măsură, informații privind măsurile luate ca urmare a acestor nereguli (cum ar fi, corecțiile financiare impuse).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.

(b)În ceea ce privește SGN, Comisia ar trebui să adapteze structura bazei de date, astfel încât informațiile privind neregulile precum cele legate de ajutoarele de stat să poată fi extrase și analizate în funcție de statul membru și în funcție de tipul acestora.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.

(c)DG COMP ar trebui să primească acces în mod regulat la toate informațiile relevante cu privire la neregulile legate de ajutoarele de stat care sunt conținute în MAPAR și în SGN.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.

121

Deciziile de aprobare luate de Comisie cu privire la proiectele majore sunt fundamentate pe o evaluare a relevanței, a viabilității, a sustenabilității, a profilului de mediu ale proiectului și a justificării furnizate pentru finanțarea solicitată, precum și pe informațiile transmise de statul membru cu privire la eventuala implicare în proiect a unui ajutor de stat; cu toate acestea, ele nu sunt concepute să furnizeze întotdeauna o securitate juridică pentru statul membru cu privire la conformitatea proiectului cu normele privind ajutoarele de stat la momentul luării deciziei de aprobare a proiectului major respectiv. Această securitate nu poate fi obținută decât pe baza unei notificări din partea statului membru, urmată de o decizie a Comisiei cu privire la ajutorul de stat respectiv (a se vedea punctele 69 și 70).

122

La începutul perioadei de programare 2007-2013, în special, Comisia nu verifica în mod sistematic dacă proiectele majore respectau normele privind ajutoarele de stat. Prin urmare, există riscul ca unele proiecte majore cofinanțate de UE să nu fie compatibile cu piața internă și din cauza faptului că, înainte de 2012 și de clarificarea furnizată prin hotărârea Leipzig-Halle, statele membre rareori notificau Comisiei investițiile realizate în infrastructură. Pentru a atenua acest risc în viitor, Comisia a intensificat măsurile sale preventive interne și a introdus o procedură alternativă de aprobare, care include o analiză independentă a calității (Independent Quality Review) pentru perioada de programare 2014-2020 (a se vedea punctele 62-65, 70 și 106-107).

Recomandarea 3

(a)Comisia ar trebui să aprobe proiectele majore numai după validarea lor pe plan intern din punctul de vedere al eventualului ajutor de stat implicat și să solicite sistematic statelor membre să notifice ajutorul, atunci când este nevoie de acest lucru, pentru a asigura securitatea juridică, indiferent de procedura de cerere de finanțare utilizată de statul membru în cauză.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.

123

În perioada 2010-2014, autoritățile de audit au estimat că aproximativ o treime din proiectele aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE care au făcut obiectul auditurilor lor prezentau relevanță sub aspectul ajutorului de stat. Ele au depistat erori privind ajutorul de stat doar într-o proporție de 3,6 % din aceste proiecte. În aceeași perioadă, Curtea a depistat erori privind ajutorul de stat în proiecte aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE într-o proporție de peste cinci ori mai mare. În urma examinării listelor de verificare utilizate de autoritățile de audit, Curtea a constatat deficiențe semnificative în secțiunea privind ajutorul de stat în peste o treime din acestea. În 2015, s-au realizat îmbunătățiri în acest sens. Majoritatea erorilor raportate în rapoartele anuale de control ale autorităților de audit vizau ajutorul de minimis. Stabilirea unui registru central cu informații complete privind toate ajutoarele de minimis acordate în statul membru în cauză ar putea contribui la prevenirea unor astfel de erori (a se vedea punctele 43 și 74-79).

124

Aproape toate autoritățile de audit au catalogat cadrul juridic al UE privind ajutorul de stat ca fiind cel puțin destul de complex. Autoritățile de audit au declarat că este nevoie de sprijin suplimentar în ceea ce privește auditul conformității cu normele privind ajutoarele de stat, în special de un ghid practic care să conțină studii de caz. În ceea ce privește aspectele specifice, precum situația deciziilor de recuperare, autoritățile statelor membre nu dispun de informațiile necesare pentru verificarea conformității cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat (principiul Deggendorf) (a se vedea punctele 80-82 și 95-96).

Recomandarea 4

(a)Comisia ar trebui să se asigure de natura suficientă a sferei și calității verificărilor efectuate de autoritățile de audit în ceea ce privește conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: martie 2017.

(b)În perspectiva închiderii perioadei de programare 2007-2013, Comisia ar trebui să solicite autorităților de audit să verifice dacă proiectele majore care au fost aprobate înainte de sfârșitul anului 2012 respectă normele în materie de ajutor de stat.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: martie 2017.

(c)Comisia ar trebui să elaboreze orientări suplimentare, incluzând, în special, studii de caz care să ilustreze bunele practici și cele mai frecvente tipuri și cauze de încălcare a normelor privind ajutoarele de stat.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.

(d)Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să creeze un registru central pentru monitorizarea ajutorului de minimis.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.

(e)Comisia ar trebui să stabilească o bază de date centrală, la nivelul UE, în care autoritățile relevante din statele membre să poată consulta identitatea întreprinderilor care fac obiectul ordinelor privind recuperarea ajutoarelor de stat, precum și stadiul procedurilor de recuperare, pentru a se putea asigura de conformitatea cu principiul Deggendorf. Accesul la această bază de date ar trebui acordat numai pe baza principiului „need to know” (accesul la date este restrâns la acele persoane care au într-adevăr nevoie să cunoască informațiile respective).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.

Comisia a luat măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat, măsuri care sporesc responsabilitățile statelor membre, precum și pentru a promova capacitatea administrativă a statelor membre

125

Comisia a adoptat un nou regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare pentru perioada de programare 2014-2020. Sfera de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 a fost extinsă în mod semnificativ, ceea ce va duce la un număr și mai mare de măsuri care vor intra sub incidența acestuia. Extinzând sfera de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia a redus semnificativ atât sarcina sa administrativă, cât și pe cea a statelor membre, întrucât s-a redus semnificativ numărul măsurilor de ajutor pentru care este necesară o notificare. Statele membre vor trebui să se asigure și să verifice, pentru un număr mai mare de măsuri de ajutor, dacă sunt respectate normele privind ajutoarele de stat, precum plafoanele privind intensitatea ajutorului și demonstrarea efectului stimulativ. Dispozițiile orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada de programare 2014-2020 sunt în general mai stricte decât cele ale Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, încurajându-se, astfel, în continuare utilizarea acestuia din urmă (a se vedea punctele 85-87 și 97-98).

126

Chiar și numai rolul sporit al statelor membre ca urmare a extinderii sferei Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare riscă să crească numărul de erori privind ajutorul de stat: exercițiile de monitorizare ale Comisiei au arătat că statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și implementarea schemelor de ajutor în perioada 2009-2014. Aceste greșeli erau susceptibile să afecteze compatibilitatea, în special pentru schemele întemeiate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (a se vedea punctele 52-54).

127

Cu toate acestea, dispozițiile acestui regulament au fost modificate pentru a combate acest risc. Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 facilitează demonstrarea efectului stimulativ în cazul întreprinderilor mari cărora li se acordă ajutor de stat în cadrul unei scheme de ajutor. O altă modificare semnificativă a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare se referă la întărirea cerințelor în materie de transparență; în opinia Curții, această modificare ar trebui să amelioreze conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în statele membre, întrucât părțile interesate vor avea la dispoziție informații mai fiabile pentru a putea depune plângeri privind eventualele ajutoare acordate în mod ilegal (a se vedea punctele 88-91).

128

Pentru a îmbunătăți modul în care statele membre concep schemele de ajutor, Comisia a introdus evaluări ex post pentru perioada de programare 2014-2020. Evaluarea se va efectua în special pentru cele mai mari scheme de ajutor; în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, evaluarea este obligatorie pentru schemele aferente anumitor categorii de ajutor cu un buget anual mai mare de 150 de milioane de euro. Se preconizează că statele membre vor prezenta primele lor rezultate în 2017 (a se vedea punctele 92 și 99).

129

Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune a introdus condiționalități ex ante în ceea ce privește sistemele de ajutor ale statelor membre. Îndeplinirea acestor condiții poate reduce numărul cazurilor de încălcare a normelor privind ajutoarele de stat. În urma unei autoevaluări, cinci state membre încă nu îndepliniseră aceste condiții la sfârșitul anului 2015. Cu toate acestea, trebuie precizat că statele membre pentru care s-a constatat că nu respectau condiționalitățile ex ante nu erau neapărat acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut. În plus, aceste măsuri necesită o atenție permanentă. Pentru a promova în continuare capacitatea administrativă în domeniul ajutoarelor de stat, DG REGIO și DG COMP au adoptat, în martie 2015, un plan de acțiune comun privind ajutoarele de stat. Acest plan de acțiune a dus, de exemplu, la intensificarea activităților de formare relevante organizate de Comisie și la configurarea unei interfețe online, salutată de autoritățile statelor membre, unde acestea pot adresa Comisiei întrebări privind ajutorul de stat (a se vedea punctele 101-105 și 108-113).

130

Măsura în care promovarea capacității administrative de către Comisie și introducerea evaluării ex post pot compensa responsabilitatea sporită a statelor membre și măsura în care aceste inițiative vor conduce la o mai bună depistare și prevenire a erorilor privind ajutorul de stat în statele membre nu vor putea fi evaluate decât în viitor.

Recomandarea 5

(a)În cazul în care condiționalitățile ex ante privind ajutorul de stat nu sunt îndeplinite până la finalul anului 2016, Comisia ar trebui să facă uz de prerogativele sale pentru a suspenda plățile către statele membre în cauză până la remedierea tuturor problemelor semnificative.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: după finalizarea evaluării de către Comisie.

(b)Pe baza informațiilor disponibile în bazele sale de date, Comisia ar trebui să urmărească, o dată la doi ani, capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, efectuând analize privind, de exemplu, tipul, frecvența, gravitatea, originea geografică și cauza erorilor privind ajutorul de stat detectate de Comisia însăși sau de către autoritățile din statele membre. Comisia ar trebui să recurgă la aceste exerciții în scopul monitorizării și în vederea direcționării activităților de sprijin, cum ar fi organizarea de formări în statele membre unde acest lucru se impune cel mai mult.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: la fiecare doi ani, începând cu sfârșitul anului 2017.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 7 septembrie 2016.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Președinte

90 Grecia, Spania, Franța, Austria și Polonia.

Anexe

Anexa I

Cheltuielile statelor membre pentru ajutoarele de stat, 2010-2014, în milioane de euro

Statul membru | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Total | Procent din total
Belgia | 2 400 | 1 655 | 1 556 | 1 614 | 1 711 | 8 936 | 2,33 %
Bulgaria | 40 | 43 | 77 | 121 | 240 | 520 | 0,14 %
Republica Cehă | 1 242 | 1 406 | 1 558 | 1 714 | 2 169 | 8 089 | 2,11 %
Danemarca | 2 211 | 2 369 | 2 591 | 2 561 | 2 509 | 12 241 | 3,20 %
Germania | 16 266 | 14 000 | 13 574 | 13 808 | 39 559 | 97 208 | 25,39 %
Estonia | 49 | 52 | 62 | 123 | 236 | 522 | 0,14 %
Irlanda | 1 718 | 1 057 | 853 | 1 144 | 825 | 5 597 | 1,46 %
Grecia | 2 083 | 2 509 | 1 931 | 2 903 | 1 929 | 11 354 | 2,97 %
Spania | 4 898 | 4 507 | 3 905 | 3 084 | 3 197 | 19 591 | 5,12 %
Franța | 15 917 | 13 912 | 15 706 | 13 733 | 15 543 | 74 811 | 19,54 %
Croația | - | - | - | 258 | 276 | 534 | 0,14 %
Italia | 4 127 | 3 840 | 4 399 | 3 469 | 5 509 | 21 343 | 5,58 %
Cipru | 121 | 140 | 116 | 104 | 100 | 580 | 0,15 %
Letonia | 202 | 284 | 398 | 378 | 492 | 1 754 | 0,46 %
Lituania | 180 | 222 | 230 | 208 | 181 | 1 020 | 0,27 %
Luxemburg | 108 | 114 | 101 | 164 | 168 | 655 | 0,17 %
Ungaria | 2 051 | 1 173 | 1 167 | 1 452 | 1 702 | 7 545 | 1,97 %
Malta | 92 | 102 | 108 | 132 | 82 | 516 | 0,13 %
Țările de Jos | 2 782 | 2 827 | 2 510 | 2 064 | 2 238 | 12 420 | 3,24 %
Austria | 2 085 | 1 777 | 1 914 | 1 871 | 1 479 | 9 126 | 2,38 %
Polonia | 3 499 | 2 942 | 3 001 | 2 978 | 4 929 | 17 349 | 4,53 %
Portugalia | 1 535 | 1 553 | 933 | 471 | 732 | 5 224 | 1,36 %
România | 315 | 677 | 878 | 896 | 972 | 3 737 | 0,98 %
Slovenia | 375 | 455 | 459 | 472 | 453 | 2 214 | 0,58 %
Slovacia | 313 | 173 | 133 | 200 | 313 | 1 131 | 0,30 %
Finlanda | 2 287 | 3 126 | 2 523 | 2 589 | 2 545 | 13 071 | 3,41 %
Suedia | 3 210 | 3 155 | 3 172 | 3 255 | 3 204 | 15 996 | 4,18 %
Regatul Unit | 5 574 | 4 797 | 5 524 | 5 953 | 7 872 | 29 719 | 7,76 %
Uniunea Europeană | 75 680 | 68 866 | 69 376 | 67 719 | 101 161 | 382 802 | 100 %

Notă: Conform Comisiei, creșterea cheltuielilor în 2014 se datorează în mare măsură (85 %) includerii în raportare a mai multor scheme privind energia din surse regenerabile. Fără această includere, ajutoarele de stat raportate s-ar fi ridicat la aproximativ 73 de miliarde de euro în 2014. În plus, fondurile UE sunt incluse doar începând cu 2014.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015.

Anexa II

Rezultatele exercițiilor de monitorizare desfășurate de Direcția Generală Concurență, 2006-2014

| Numărul de scheme monitorizate | Numărul de cazuri problematice | Procentul de cazuri problematice
Ajutoare cu scutire pe categorie | 121 (dintre care 26 în 2014) | 31 | 26 %
Ajutoare autorizate | 166 (dintre care 42 în 2014) | 53 | 32 %
Altele | 1 (din care 0 în 2014) | 1 | 100 %
Servicii de interes economic general | 8 (dintre care 7 în 2014) | 4 | 50 %
Total | 296 (dintre care 75 în 2014) | 89 (dintre care 27 în 2014) | 30 % (36 % în 2014)
Conexiune în bandă largă | 7 | 2 | 29 %
Cultură | 11 | 3 | 27 %
Ocuparea forței de muncă | 15 | 5 | 33 %
Mediul și energia | 45 | 14 | 31 %
Alte domenii orizontale | 2 | 0 | 0 %
Dezvoltare regională | 64 | 18 | 28 %
Cercetare și dezvoltare | 47 | 19 | 40 %
Capital de risc | 10 | 6 | 60 %
Dezvoltare sectorială | 5 | 1 | 20 %
IMM-uri | 31 | 5 | 16 %
Formare | 25 | 4 | 16 %
Transport | 16 | 6 | 38 %
Salvare și restructurare | 9 | 1 | 11 %
Servicii de interes economic general | 8 | 4 | 50 %
Altele | 1 | 1 | 100 %
Belgia | 15 | 7 | 47 %
Bulgaria | 4 | 1 | 25 %
Republica Cehă | 10 | 3 | 30 %
Danemarca | 5 | 1 | 20 %
Germania | 26 | 3 | 12 %
Estonia | 4 | 1 | 25 %
Irlanda | 11 | 1 | 9 %
Grecia | 11 | 6 | 55 %
Spania | 21 | 5 | 24 %
Franța | 29 | 10 | 34 %
Italia | 28 | 6 | 21 %
Cipru | 4 | 1 | 25 %
Letonia | 3 | 1 | 33 %
Lituania | 4 | 2 | 50 %
Luxemburg | 4 | 2 | 50 %
Ungaria | 9 | 1 | 11 %
Malta | 3 | 1 | 33 %
Țările de Jos | 13 | 6 | 46 %
Austria | 11 | 4 | 36 %
Polonia | 17 | 4 | 24 %
Portugalia | 9 | 6 | 67 %
România | 6 | 1 | 17 %
Slovenia | 4 | 1 | 25 %
Slovacia | 5 | 0 | 0 %
Finlanda | 4 | 1 | 25 %
Suedia | 7 | 0 | 0 %
Regatul Unit | 29 | 15 | 52 %

Sursa: Comisia Europeană.

Anexa III

Proiectele majore adoptate de Direcția Generală Politică Regională și Urbană pentru perioada de programare 2007-2013

Statul membru | Numărul de proiecte majore adoptate | Procentul de proiecte majore adoptate | Contribuția medie a UE per proiect major aprobat (în milioane de euro) | Contribuția totală a UE la proiectele majore aprobate (în milioane de euro)
Belgia | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Bulgaria | 18 | 2,0 % | 108,8 | 1 958,4
Republica Cehă | 49 | 5,3 % | 89,5 | 4 387,8
Danemarca | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Germania | 44 | 4,8 % | 41,6 | 1 830,3
Estonia | 9 | 1,0 % | 50,8 | 457,3
Irlanda | 3 | 0,3 % | 24,8 | 74,5
Grecia | 59 | 6,4 % | 105,6 | 6 228,4
Spania | 70 | 7,6 % | 83,6 | 5 852,3
Franța | 36 | 3,9 % | 28,8 | 1 035,7
Croația | 12 | 1,3 % | 39,2 | 470,3
Cipru | 3 | 0,3 % | 34,0 | 102,0
Letonia | 10 | 1,1 % | 70,3 | 702,7
Lituania | 10 | 1,1 % | 49,7 | 496,5
Luxemburg | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Ungaria | 51 | 5,6 % | 114,7 | 5 849,2
Malta | 7 | 0,8 % | 40,9 | 286,3
Țările de Jos | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Austria | 1 | 0,1 % | 4,1 | 4,1
Polonia | 274 | 29,8 % | 98,6 | 27 022,9
Portugalia | 39 | 4,2 % | 47,5 | 1 852,0
România | 100 | 10,9 % | 80,4 | 8 044,4
Slovenia | 16 | 1,7 % | 58,2 | 931,1
Slovacia | 33 | 3,6 % | 79,8 | 2 634,8
Finlanda | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Suedia | 0 | 0,0 % | - | 0,0
Regatul Unit | 13 | 1,4 % | 38,6 | 501,2
Total | 918 | 100,0 % | 82,6 | 75 790,3

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.

Anexa IV

Cadrul juridic în domeniul ajutoarelor de stat

TFUE - Tratatul pune bazele tuturor normelor privind ajutoarele de stat la articolele 107-109. Tratatul deține supremația juridică și toate celelalte acte legislative trebuie să fie în conformitate cu dispozițiile acestuia. Articolul 108 alineatul (4) și articolul 109 prevăd adoptarea de regulamente în domeniul ajutorului de stat.

Jurisprudența - Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, care interpretează dispozițiile tratatului și ale legislației secundare. Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene sunt obligatorii pentru Comisie și pentru statele membre. Comisia trebuie să își adapteze abordarea în funcție de hotărârile Curții.

Regulamente - Regulamentele sunt acte de legislație secundară adoptate de instituții. Ele au aplicabilitate generală, sunt obligatorii în integralitate și sunt direct aplicabile în statele membre la data intrării lor în vigoare (fără a necesita o integrare separată în legislația națională)¹. Cel mai important regulament în domeniul ajutorului de stat este Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

Instrumente juridice neobligatorii

Orientări - Orientările sunt instrumente juridice neobligatorii, care nu au caracter obligatoriu din punct de vedere juridic, dar care pot produce efecte juridice. În trecut, Curtea de Justiție a anulat decizii ale Comisiei care nu respectau instrumente juridice neobligatorii. Orientările stabilesc criterii pe baza cărora Comisia evaluează compatibilitatea cu piața internă în cazul măsurilor de ajutor notificate. Comisia poate considera măsurile de ajutor notificate care nu respectă criteriile prevăzute în orientări ca fiind incompatibile. Există orientări la nivel orizontal (de exemplu, orientări privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea) și la nivel sectorial (de exemplu, orientări privind aeroporturile și liniile aeriene).

Grile analitice - Documente de orientare, concepute în mod special pentru a ajuta statele membre să evalueze dacă ajutorul acordat proiectelor de infrastructură ar trebui să fie notificat Comisiei.

1 A se vedea articolul 288 TFUE.

Răspunsul Comisiei

IV

Comisia lucrează îndeaproape și permanent cu autoritățile de audit pentru a îmbunătăți capacitatea acestora în ceea ce privește auditul ajutoarelor de stat. Pe lângă cursurile de formare, acțiunile și orientările specifice, în 2011 Comisia a pus la dispoziția autorităților de audit liste de verificare privind ajutoarele de stat, gata de a fi utilizate, iar în 2015, liste de verificare actualizate.

Regulamentul prevede că autoritățile de audit trebuie să prezinte în rapoartele lor anuale de control principalele rezultate ale auditurilor, dar nu și informații detaliate cu privire la natura erorilor identificate. Analizele efectuate de serviciile Comisiei cu privire la rapoartele anuale de control cuprind o examinare a metodologiei aplicabile auditurilor de sistem și auditurilor operațiunilor (inclusiv listelor de verificare), precum și reefectuarea auditurilor deja realizate de autoritățile de audit ale statelor membre. Pe baza propriilor analize, Comisia consideră că, în unele cazuri, este posibil ca autoritățile de audit să fi detectat erori în materie de ajutoare de stat pe care le-au raportat într-o altă categorie, ceea ce a condus la o posibilă subraportare în rapoartele anuale de control. Însă Comisia a identificat, de asemenea, puncte slabe și a solicitat autorităților de audit îmbunătățirea controalelor privind aspectele legate de ajutoarele de stat. În fine, recent, verificările proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește calitatea listelor de verificare privind ajutoarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu evaluarea Curții.

V

Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care au înregistrat constatările de audit din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să întreprindă măsuri adecvate și preventive care să abordeze aspectele recurente binecunoscute legate de ajutoarele de stat. În martie 2016, DG COMP a împărtășit experiența sa în ceea ce privește monitorizarea ex post a schemelor de ajutoare de stat cu DG REGIO și DG EMPL. În special, DG COMP a comunicat DG REGIO și DG EMPL rezultatul ciclului de monitorizare din 2015. În plus, Comisia îmbunătățește schimbul de informații cu privire la erorile înregistrate în materie de ajutoare de stat între direcțiile generale, atunci când și unde este cazul.

În ceea ce privește măsurile preventive întreprinse, DG REGIO și DG COMP pun în aplicare, începând cu martie 2015, un plan de acțiune cuprinzător privind „consolidarea capacității administrative pentru gestionarea fondurilor statelor membre în domeniul ajutoarelor de stat”. Pentru perioada de programare 2014-2020, cadrul legislativ introduce condiționalități ex ante privind ajutoarele de stat în vederea îmbunătățirii capacității administrative a unor state membre în acest domeniu prin intermediul planurilor de acțiune, înainte de punerea în aplicare a programelor.

VI

Comisia subliniază faptul că obligația de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia referitoare la un proiect major nu este o decizie referitoare la respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoarele de stat. În plus, statele membre trebuie să evalueze dacă se acordă sau nu ajutoare de stat pentru proiecte și, în cazul în care consideră că se acordă un ajutor de stat, să demonstreze respectarea normelor privind ajutoarele de stat atunci când depun o propunere de proiect major, indiferent de procedura decizională aferentă pe care o aleg în temeiul Regulamentului privind dispozițiile comune.

DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la deciziile referitoare la proiectele majore, încă înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic. Cooperarea internă cu DG COMP privind aprobarea proiectelor majore s-a îmbunătățit în urma hotărârii Leipzig-Halle. A fost introdus un sistem adecvat de control și echilibru ca măsură preventivă pentru a evita luarea unor decizii neconforme privind ajutoarele de stat în cazul unor proiecte majore în perioada 2014-2020.

Prin urmare, Comisia consideră că măsurile preventive și cooperarea cu DG COMP instituite pentru perioada 2014-2020, atât în etapa de elaborare a proiectului, cât și în etapa decizională, reduc în mod adecvat riscul menționat de Curte.

Continuarea eforturilor și încercarea de a obține securitate juridică în ceea ce privește respectarea normelor privind ajutoarele de stat, prin notificări oficiale sistematice, urmate de o decizie a Comisiei privind ajutoarele de stat pentru toate proiectele majore (independent de cerințele legale) ar intra în conflict cu procesul de modernizare a ajutoarelor de stat, dar și cu obiectivul general de simplificare și de reducere a sarcinii administrative pentru toate părțile interesate și ar implica un risc suplimentar pentru punerea în aplicare la timp a proiectelor majore finanțate de FEDR/FC.

VII

În contextul modernizării ajutoarelor de stat, care a sporit responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește acordarea de ajutoare de stat, DG COMP și-a consolidat monitorizarea care se bazează pe eșantioane și vizează punerea în aplicare a măsurilor privind ajutoarele de stat. Obiectivele urmărite de DG COMP în materie de monitorizare se referă la erorile și neregulile legate de punerea în aplicare a măsurilor de ajutor, dar vizează, de asemenea, să afle modul în care statele membre pun efectiv în practică măsurile de ajutor. Acest lucru permite DG COMP să extragă bunele practici și practicile necorespunzătoare și să le pună la dispoziția statelor membre (prin grupuri de lucru ale statelor membre, prin rețeaua de coordonatori din fiecare țară etc.).

DG COMP a elaborat în continuare și a partajat cu statele membre listele de verificare bazate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA – Regulamentul nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014) pentru ca acestora să le fie mai ușor să verifice, în prealabil, dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate. Listele de verificare bazate pe RGECA sunt, de asemenea, împărtășite cu DG REGIO și DG EMPL, precum și cu autoritățile de audit din domeniul politicii de coeziune.

În plus, DG COMP oferă o platformă informatică specializată în cadrul căreia răspunde la întrebările legate de interpretare adresate de statele membre (eState aid WIKI) și publică, de asemenea, documente cu întrebări frecvente pe baza acestor întrebări și răspunsuri.

În ceea ce privește evaluarea condiționalităților ex ante privind ajutoarele de stat, astfel cum se prevede în Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC), aceasta trebuie să se bazeze pe cele trei criterii definite în anexa XI la RDC. Conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013 nu este un criteriu de îndeplinire ca atare. Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.

VIII (a)

Comisia acceptă recomandarea și consideră că o pune deja în aplicare.

Comisia utilizează măsurile corective disponibile în cazul în care monitorizarea detectează cazuri de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

În acest context, este necesar să se facă distincția între ilegalitate și incompatibilitate. O măsură de ajutor este ilegală atunci când este acordată fără notificarea prealabilă a Comisiei și atunci când nu este reglementată de RGECA. Cu toate acestea, Comisia nu poate să dispună recuperarea unei astfel de măsuri, dacă aceasta este incompatibilă cu piața internă (de exemplu, măsura nu poate fi considerată compatibilă pe baza niciunor orientări sau direct pe baza tratatului).

În cazul în care, cu ocazia monitorizării pe care o efectuează, DG COMP detectează o măsură de ajutor ilegală, această direcție generală examinează mai întâi dacă măsura respectivă poate fi considerată compatibilă cu piața internă.

Măsuri corective de recuperare a ajutorului se pot utiliza numai în cazurile în care eroarea detectată rezultă din acordarea de ajutor incompatibil.

Pentru alte tipuri de erori, este mai adecvată adaptarea la proiectarea schemei și/sau la mecanismele de control. Pentru unele erori, măsurile corective ar fi dificil de realizat (de exemplu, ajutorul era incompatibil în momentul în care a fost acordat, dar poate fi considerat compatibil în temeiul normelor revizuite ulterior).

VIII (b) (i)

Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare în cadrul instrumentului său de audit MAPAR.

MAPAR oferă o bază de date cuprinzătoare în care se regăsesc toate neregulile identificate, inclusiv erorile în materie de ajutoare de stat. În ceea ce privește în mod specific neregulile legate de ajutoarele de stat, în MAPAR sunt definite deocamdată șapte tipuri de constatări.

În plus, MAPAR va permite o mai bună structurare a informațiilor referitoare la constatările de audit. Acest instrument oferă o flexibilitate totală pentru a adăuga sau a modifica orice categorie sau subcategorie de constatări, inclusiv pentru cele privind ajutoarele de stat, în conformitate cu nevoile sau constatările de audit identificate.

Instrumentul de audit MAPAR este, de asemenea, destinat să permită serviciilor în cauză ale Comisiei să monitorizeze toate neregulile identificate, inclusiv corecțiile financiare.

VIII (b) (ii)

Comisia acceptă recomandarea Curții și va adapta tipologia erorilor, astfel încât să poată fi efectuată o analiză.

VIII (b) (iii)

Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.

În ceea ce privește MAPAR, DG EMPL și DG REGIO vor comunica DG COMP o dată pe an datele relevante privind ajutoarele de stat, pe baza unei raportări adaptate (tipologii ale constatărilor privind ajutoarele de stat evidențiate de auditurile Comisiei).

În ceea ce privește schimbul de informații între serviciile Comisiei, DG REGIO, DG EMPL și DG COMP își extind canalele de comunicare pentru a face schimb de informații. DG EMPL și DG REGIO își comunică între ele rezultatele obținute și consultă DG COMP cu privire la aspectele de audit referitoare la ajutoare de stat atunci când acest lucru este necesar.

În ceea ce privește SGN, se va acorda DG COMP acces la informații pe baza principiului „necesității de a cunoaște”.

VIII (b) (iv)

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia va monitoriza capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, pe baza informațiilor disponibile în bazele sale de date și care rezultă în special din constatările de audit disponibile.

Comisia va folosi rezultatele exercițiului de urmărire pentru a orienta mai bine activitățile de monitorizare și de formare pe care le oferă autorităților responsabile de programul în cauză în statele membre.

VIII (c)

Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare, deoarece statele membre trebuie să demonstreze că au verificat în amănunt respectarea normelor privind ajutoarele de stat atunci când depun o propunere de proiect major, indiferent de procedura decizională aferentă pe care o aleg în temeiul Regulamentului privind dispozițiile comune, inclusiv prin notificarea ajutoarelor de stat, acolo unde este necesar.

În cazul ajutorului de stat care face obiectul unei decizii a Comisiei, statele membre în cauză trebuie să aștepte până când decizia privind ajutorul de stat este aprobată de către Comisie înainte de transmiterea către Comisie a cererii pentru proiectul major sau a notificării cu privire la proiectul major.

Aceasta este o măsură preventivă menită să evite luarea unor decizii neconforme privind ajutoarele de stat pentru proiectele majore din perioada 2014-2020.

VIII (d) (i)

Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare.

Comisia examinează calitatea activității autorităților de audit cu privire la ajutorul de stat în diferite proceduri de audit: în auditurile bazate pe riscuri efectuate de Comisie cu privire la activitatea desfășurată de autoritățile de audit, care includ o examinare a metodologiei (inclusiv a metodologiei aplicabile listelor de verificare) utilizate de autoritățile de audit pentru auditurile de sistem și auditurile operațiunilor; în cadrul revizuirii auditurilor deja realizate de autoritățile de audit, pentru a verifica validitatea rezultatelor raportate sau în cadrul revizuirii care are loc în fiecare an cu privire la rapoartele anuale de control transmise Comisiei de autoritățile de audit, pentru a confirma dacă avizul autorității de audit este bine justificat pe baza rezultatelor auditurilor efectuate asupra sistemului și operațiunilor.

În unele cazuri, Comisia le-a recomandat deja autorităților de audit în cauză să își îmbunătățească listele de verificare pentru a acoperi mai bine ajutoarele de stat. Comisia va continua să se asigure că autoritățile de audit folosesc liste de verificare corespunzătoare.

VIII (d) (ii)

Comisia nu acceptă recomandarea întrucât contravine obiectivului urmărit de Comisie prin intermediul orientărilor oferite statelor membre în 2012 de a nu reexamina în mod sistematic proiectele aprobate înainte de data respectivă – lăsând la latitudinea statelor membre posibilitatea de notificare – și de a asigura stabilitate statelor membre și beneficiarilor în ceea ce privește modul în care sunt tratate astfel de proiecte.

VIII (d) (iii)

Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.

În contextul punerii în aplicare a planului de acțiune privind ajutoarele de stat, Comisia lucrează deja pe baza deciziilor sale privind ajutoarele de stat care sunt folosite ca studii de caz: de exemplu, mai mult de jumătate din programele seminarelor tematice (până în prezent au avut loc seminare tematice privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea, precum și energia) se bazează pe cazuri concrete (decizii efective privind ajutoarele de stat).

Serviciile Comisiei oferă, de asemenea, orientări sub forma unor grile, liste de verificare sau răspunsuri rapide la întrebările legate de interpretare transmise de autoritățile care acordă ajutoarele. Întrebările și răspunsurile servesc drept bază pentru publicarea documentelor privind întrebări frecvente.

Comisia va continua să actualizeze materialele de orientare pentru toate autoritățile implicate, inclusiv pentru autoritățile care se ocupă de programele din cadrul fondurilor ESI, în cazul în care evoluțiile impun acest lucru.

În fine, recent adoptata comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat oferă orientări cu privire la situațiile în care cheltuielile publice fac sau nu obiectul controlului UE referitor la ajutoarele de stat.

VIII (d) (iv)

Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât Regulamentul de minimis lasă la alegerea statelor membre dacă să înființeze un registru central de monitorizare a ajutoarelor de minimis sau să lucreze cu ajutorul altor mijloace (de exemplu, declarații pe propria răspundere ale beneficiarilor).

Deși un registru central al ajutoarelor de minimis este de preferat, articolul 6 din Regulamentul de minimis nu obligă statele membre să aibă un astfel de registru și permite punerea în aplicare a regulii privind cumularea cu alte mijloace. Lăsarea acestei alegeri la latitudinea statelor membre este în conformitate cu principiul general conform căruia statele membre pot decide cu privire la cadrul administrativ cel mai adecvat. De asemenea, Comisia a luat act de reacția negativă a mai multor state membre privind ideea de a avea un registru de minimis obligatoriu în cadrul primei consultări pentru revizuirea Regulamentului de minimis.

(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

VIII (d) (v)

Comisia nu acceptă recomandarea deoarece consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat membru. Comisia intenționează să clarifice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.

În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.

VIII (e)

Comisia acceptă această recomandare.

Directorii generali din cele patru direcții generale responsabile de fondurile structurale și de investiții europene se reunesc deja periodic în cadrul comitetului privind suspendarea condiționalității ex ante. Actuala abordare care este atât preventivă (cu punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune în cazul neîndeplinirii condiționalității ex ante), cât și corectivă (cu suspendarea plăților, atunci când este necesar) va continua să fie respectată cu strictețe și consecvență.

Răspuns comun la punctele 34-36

Comisia a monitorizat cu atenție toate problemele legate de ajutoarele de stat care au fost depistate în ultimii ani în urma constatărilor Curții și a propriilor sale constatări de audit în acest domeniu și a solicitat corecții financiare din partea statelor membre și a programelor vizate, ori de câte ori a considerat necesar (a se vedea punctele 50 și 51).

Comisia observă totuși că, așa cum arată Curtea în tabelul 2, numărul erorilor în materie de ajutoare de stat care au fost detectate în eșantioane a scăzut recent. Numărul erorilor cu un impact financiar a scăzut de la 5 cazuri în 2013 la 3 cazuri în 2014. Comisia se așteaptă ca această tendință să continue și ca urmare a aplicării RGECA din 2014 [Regulamentul (UE) nr. 651/2014].

Răspuns comun la punctele 37-44.

Comisia este de acord cu tipologia erorilor în materie de ajutoare de stat care a fost prezentată de Curte și pe care a detectat-o totodată prin audituri proprii (a se vedea punctele 47 și 48). Experiența dobândită din greșelile din trecut a determinat Comisia să clarifice și să simplifice normele, în special cele privind efectul de stimulare, prin RGECA din 2014.

53

Comisia constată că, în perioada care face obiectul raportului Curții, monitorizarea de către Comisie a ajutoarelor de stat a acoperit aproximativ 6 %-9 % din cheltuielile totale aferente ajutoarelor de stat în fiecare an. Un număr semnificativ de scheme au fost monitorizate cel puțin o dată în perioada lor de funcționare.

55

Având în vedere numărul limitat de scheme monitorizate pentru fiecare stat membru, proporția de cazuri problematice ar trebui stabilită în funcție de numărul total de scheme care au fost monitorizate. De exemplu, în cazul Lituaniei și al Luxemburgului, proporția de 50 % a cazurilor problematice se bazează pe monitorizarea a numai patru scheme (adică două din patru au fost considerate problematice). „Problematic” este un termen utilizat de DG COMP pentru a indica încălcarea normelor privind ajutoarele de stat, de la deficiențe formale, cum ar fi formularea eronată a regulilor privind cumularea, până la chestiuni juridice, precum absența condițiilor RGECA dintr-o schemă care face obiectul RGECA.

56

Monitorizarea efectuată de DG COMP a avut ca rezultat o serie de măsuri corective, inclusiv recuperarea voluntară și impusă a ajutoarelor incompatibile.

Cazurile în care are loc recuperarea voluntară sunt urmărite de Comisie împreună cu statul membru în cauză. Nu sunt ținute evidențe separate cu privire la toate cazurile de recuperare voluntară. În unele cazuri, recuperarea nu este adecvată, întrucât măsura, deși ilicită, poate fi considerată compatibilă cu piața internă sau măsura, incompatibilă la un moment dat, a devenit compatibilă datorită unei modificări ulterioare a normelor privind ajutoarele de stat.

În astfel de cazuri, Comisia emite recomandări și, în cele din urmă, solicită statelor membre să modifice modul în care este concepută schema de ajutoare, dacă este necesar.

57

Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care și-au înregistrat constatările de audit din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să întreprindă măsuri adecvate și preventive care să abordeze aspectele recurente în contextul ajutoarelor de stat, cum ar fi bonusul pentru IMM-uri sau efectul de stimulare.

Pentru perioada de programare 2014-2020, instrumentul de monitorizare internă utilizat de Comisie pentru a da curs propriilor constatări de audit s-a îmbunătățit considerabil, odată cu introducerea unui instrument informatic comun pentru gestionarea și monitorizarea procesului de audit, denumit „MAPAR” (Management of Audit Processes, Activities and Resources – Gestionarea proceselor, activităților și resurselor de audit) pentru FEDR, FC și FSE.

Pentru a îmbunătăți fluxul de informații și capacitatea de analiză din toate serviciile vizate ale Comisiei, DG EMPL și DG REGIO au convenit cu DG COMP la jumătatea anului 2016 ca din acel moment să comunice anual către DG COMP datele relevante referitoare la constatările lor de audit privind ajutoarele de stat.

59

SGN este un instrument dedicat raportării neregulilor (inclusiv a fraudelor) de către statele membre. Tipul de neregulă este indicat prin intermediul unor liste derulante (coduri) în timp ce modul de operare aplicat este descris în textul care completează informațiile furnizate în câmpurile codificate. Analiza poate fi realizată în funcție de tipul de neregulă. SGN nu este un instrument de control în materie de ajutoare de stat, însă în listele derulante deja existente este posibilă adăugarea unei tipologii specifice pentru ajutoarele de stat.

61

Comisia menționează că a luat măsuri preventive menite să abordeze problemele recurente legate de ajutoarele de stat în perioada 2007-2013, în special ca urmare a unor schimburi periodice între serviciile relevante ale Comisiei. Direcțiile generale ale Comisiei au partajat, de exemplu, rapoarte de audit de la începutul perioadei de programare 2007-2013. DG COMP este, de asemenea, consultată cu privire la aspectele de audit referitoare la ajutoarele de stat, atunci când este necesar, înainte de finalizarea concluziilor auditului.

A se vedea, de asemenea, punctul 60 și răspunsul Comisiei la punctul 57.

Serviciile Comisiei au convenit în martie 2015 asupra unui plan de acțiune privind ajutoarele de stat, care cuprinde măsuri specifice și care se bazează pe învățămintele desprinse din constatările de audit disponibile (a se vedea observația Curții de la punctele 108-110).

În plus, cadrul legislativ pentru perioada de programare 2014-2020, adoptat în decembrie 2013, introduce o condiționalitate ex ante privind ajutoarele de stat cu scopul de a consolida capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat înainte de punerea în aplicare a programelor.

62

Comisia observă că Vademecumul se referă la sectorul transporturilor. Comisia nu afirmă că normele privind ajutoarele de stat nu sunt aplicabile în acest sector, ci faptul că, în locul normelor generale privind ajutoarele de stat, se aplică norme specifice privind ajutoarele de stat (compatibilitatea), în temeiul articolului 93 din TFUE. Afirmația din Vademecum nu ar trebui interpretată în sensul că în sectorul transporturilor calificarea ca ajutor de stat ca atare este diferită.

Răspuns comun la punctele 69-71:

Comisia subliniază faptul că obligația de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia referitoare la un proiect major nu este o decizie referitoare la respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoarele de stat.

Trebuie făcută o distincție între situația anterioară hotărârii Leipzig-Halle și cea ulterioară acesteia, precum și între perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020.

Comisia subliniază faptul că DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la deciziile referitoare la proiectele majore, încă înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic.

După pronunțarea hotărârii Leipzig-Halle, DG REGIO și DG COMP și-au consolidat cooperarea în ceea ce privește evaluarea cererii de proiecte majore. Comisia evidențiază faptul că nu există niciun proiect major pentru care Comisia să fi adoptat o decizie de aprobare a finanțării prin FEDR sau prin Fondul de coeziune în ultimii ani și pentru care, ulterior, să fi fost adoptată o decizie negativă în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. Acest lucru arată că mecanismele de cooperare instituite funcționează bine în practică.

Pentru perioada 2014-2020, statele membre trebuie să pregătească o cerere pentru un proiect major în care este necesar să demonstreze conformitatea cu ajutoarele de stat înainte de a o înainta DG REGIO, indiferent de procedura de luare a deciziilor privind proiectul major pe care o aleg [articolul 102 alineatul (1) sau articolul 102 alineatul (2) din RDC]. În orice caz, în cazul în care este necesară o decizie privind ajutorul de stat, aceasta trebuie adoptată înainte de transmiterea proiectului major către DG REGIO.

În plus față de cooperarea consolidată la care face referire Curtea, a fost pusă în aplicare o măsură preventivă suplimentară: posibilitatea ca statul membru și experții în domeniul analizei independente a calității să contacteze DG COMP în etapa de pregătire a proiectelor în cazul în care au îndoieli privind necesitatea ca proiectul major în cauză să facă obiectul unei proceduri de notificare a ajutoarelor de stat către DG COMP sau nu.

Prin urmare, Comisia consideră că măsurile preventive actuale și cooperarea cu DG COMP instituite pentru perioada 2014-2020 atât în etapa de elaborare a proiectului, cât și în etapa decizională reduc în mod adecvat riscul menționat de Curte la punctul 70.

Răspuns comun la punctele 74-79

Regulamentul prevede că autoritățile de audit trebuie să prezinte în rapoartele lor anuale de control principalele rezultate ale auditurilor, dar nu și informații detaliate cu privire la natura erorilor identificate în cadrul auditurilor operațiunilor. Totuși, acest lucru nu poate fi realizat pe bază de voluntariat.

Mai mult, pe baza propriilor analize, Comisia consideră că, în unele cazuri, este posibil ca autoritățile de audit să fi detectat erori în materie de ajutoare de stat pe care le-au raportat într-o altă categorie, cum ar fi nerespectarea normelor naționale de eligibilitate, ceea ce a condus la o posibilă subraportare în rapoartele anuale de control.

Serviciile Comisiei lucrează, de asemenea, permanent și îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a le spori capacitatea de audit cu privire la aspectele legate de ajutoarele de stat prin cursuri de formare, orientare și schimb de experiență, inclusiv cu privire la partajarea unor liste specifice de verificare în materie de audit, acțiune pe care Comisia a efectuat-o în 2011 și, din nou, în 2015, cu liste de verificare actualizate. În cadrul revizuirii rapoartelor anuale de control, Comisia examinează dacă avizul autorității de audit este bine justificat pe baza rezultatelor auditurilor efectuate asupra sistemului și operațiunilor.

În fine, verificările proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește calitatea listelor de verificare privind ajutoarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu evaluarea Curții (a se vedea punctul 79).

Răspuns comun la punctele 81 și 82

În ultimii ani, serviciile Comisiei și-au intensificat în mod semnificativ asistența pentru formare pe care o acordă statelor membre. În primul rând, acestea au organizat sau au contribuit la un număr semnificativ de seminare și ateliere în întreaga UE (de exemplu, au oferit cursuri de formare privind RGECA în majoritatea statelor membre, inclusiv tuturor autoritățile de audit, a se vedea punctul 111). În plus, serviciile Comisiei oferă orientări sub forma unor grile, liste de verificare sau răspunsuri rapide la întrebările legate de interpretare transmise de autoritățile care acordă ajutoarele sau de autoritățile de audit.

Recent adoptata comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat oferă, de asemenea, orientări suplimentare cu privire la situațiile în care cheltuielile publice fac sau nu obiectul controlului UE referitor la ajutoarele de stat. Aceste orientări ar trebui să ajute autoritățile publice și întreprinderile să identifice situațiile în care pot fi acordate măsuri de sprijin public fără a avea nevoie de aprobare în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat.

Serviciile Comisiei iau notă de rezultatul sondajului realizat de Curte și de preferința exprimată, între alte posibilități, față de un ghid practic cu studii de caz și măsuri de formare suplimentare. În domeniul ajutoarelor de stat, împrejurările concrete ale unui caz au un rol important în evaluarea acestuia. DG COMP consideră că deciziile Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat constituie cele mai bune exemple de orientări utile pentru statele membre.

Comisia va continua să sprijine autoritățile de audit și le va încuraja să aibă tot mai multe contacte cu birourile de ajutor de stat din statele membre.

Răspuns comun la punctele 92-94

Principalul scop al revizuirii din 2014 a RGECA a fost de a clarifica și simplifica și mai mult normele privind ajutoarele de stat și de a reduce sarcina administrativă pentru statele membre. În special, extinderea domeniului de aplicare al RGECA a condus la o reducere considerabilă a numărului de măsuri de ajutor de stat care trebuie notificate Comisiei. Aceasta ar trebui, de asemenea, să faciliteze punerea în aplicare a operațiunilor fondurilor ESI.

93

RGECA se referă la necesitatea de a notifica. Domeniul său de aplicare cuprinde și măsurile care nu au fost scutite de obligația de notificare înainte de intrarea în vigoare a RGECA din 2014. Măsurile respective ar fi putut fi declarate compatibile în urma unei evaluări efectuate de Comisie și înainte de intrarea în vigoare a RGECA din 2014.

96

Comisia consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat membru. Comisia intenționează să clarifice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.

În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.

Răspuns comun la punctele 102-104.

Statele membre au adoptat planuri de acțiune care trebuie puse în aplicare și finalizate până la sfârșitul anului 2016. Acest aspect este atent monitorizat de către serviciile Comisiei (DG REGIO și DG COMP) și poate conduce, în cele din urmă, la suspendarea plăților de către Comisie în cazul nerespectării acestei obligații.

105

Comisia observă că deși condiționalitățile ex ante se referă la punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene, schemele monitorizate de DG COMP nu implică în mod necesar finanțare din fondurile ESI.

De asemenea, astfel cum arată Curtea, Regulamentul privind dispozițiile comune prevede că evaluarea condiționalității ex ante privind ajutorul de stat trebuie să se bazeze pe cele trei subcriterii definite în anexa XI la Regulamentul privind dispozițiile comune. Conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în perioada 2007-2013 nu este un criteriu de îndeplinire ca atare.

Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.

106

Procedura de aprobare a proiectelor majore în perioada 2014-2020 s-a îmbunătățit în comparație cu perioada anterioară (a se vedea răspunsul comun la punctele 69-71).

Serviciile Comisiei s-au angajat să întreprindă eforturi suplimentare pentru a raționaliza modul de tratare a proiectelor majore cofinanțate prin fondurile ESI care sunt transmise prin intermediul noii proceduri de analiză independentă a calității [articolul 102 alineatul (1) din RDC].

În acest context, DG COMP a instituit proceduri interne pentru a asigura tratarea eficientă și efectivă a consultărilor privind proiectele majore în cadrul procedurii de analiză independentă a calității.

Raportul privind analiza independentă a calității ar trebui să conțină o analiză cuprinzătoare cu privire la caracterul de ajutor de stat al măsurii și/sau cu privire la compatibilitatea acestuia pe baza unei derogări sau a unei scheme existente. În plus, în temeiul articolului 23 din Regulamentul delegat 480/2014 al Comisiei, experții în domeniul analizei independente a calității pot contacta DG COMP să clarifice problemele legate de ajutoarele de stat care apar în cadrul unui proiect major.

Prin urmare, și în cadrul acestei noi proceduri de analiză independentă a calității, aspectele legate de ajutoarele de stat notificate DG COMP trebuie să fie rezolvate înainte de a putea transmite Comisiei documentele privind proiectul major.

107

Comisia subliniază că statele membre trebuie să demonstreze că au verificat în mod amănunțit respectarea normelor privind ajutoarele de stat atunci când depun o propunere de proiect major, indiferent de procedura decizională aferentă pe care o aleg [articolul 102 alineatul (1) sau articolul 102 alineatul (2) din RDC]. Propunerile de proiecte majore nu pot fi transmise Comisiei fără o astfel de evaluare detaliată referitoare la respectarea normelor privind ajutoarele de stat.

Numai proiectele cu un raport pozitiv privind analiza independentă a calității pot fi notificate Comisiei în conformitate cu articolul 102 alineatul (1) din RDC, ceea ce înseamnă că statul membru a respectat toate cerințele, inclusiv pe cele legate de ajutoarele de stat.

Serviciile Comisiei consideră că procedura poate avea o serie de efecte pozitive, deoarece include o evaluare mai detaliată a ajutoarelor de stat pe care o efectuează statul membru care depune cererea și o verificare mai aprofundată a aspectelor legate de ajutoarele de stat pe care o realizează echipa de experți independenți care se ocupă cu analiza independentă a calității. În plus, DG COMP a pus în aplicare măsuri pentru a permite echipelor de analiză independentă a calității să o consulte privind problemele legate de ajutoarele de stat care apar în cadrul unui proiect major examinat de aceste echipe.

Continuarea eforturilor și încercarea de a obține securitate juridică în ceea ce privește respectarea normelor privind ajutoarele de stat, prin notificări oficiale sistematice, urmate de o decizie a Comisiei privind ajutoarele de stat pentru toate proiectele majore (independent de cerințele legale) ar intra în conflict cu procesul de modernizare a ajutoarelor de stat, dar și cu obiectivul general de simplificare și de reducere a sarcinii administrative pentru toate părțile interesate și ar implica un risc suplimentar pentru punerea în aplicare la timp a proiectelor majore finanțate de FEDR/FC.

114

Comisia sprijină capacitatea statelor membre de a interpreta și/sau de a pune în aplicare în mod corespunzător normele privind ajutoarele de stat, deoarece ele sunt, în principal, responsabile de luarea măsurilor adecvate cu scopul de a respecta aceste norme.

Pentru a remedia deficiențele, serviciile Comisiei (la nivel de DG REGIO și DG COMP) pun în aplicare un plan comun de acțiune privind „consolidarea capacității administrative pentru gestionarea fondurilor statelor membre în domeniul ajutoarelor de stat”. Au fost furnizate cursuri de formare pentru mai multe state membre, iar publicul-țintă este format din toate organismele relevante implicate în gestionarea și implementarea fondurilor ESI – autoritățile de management, organismele intermediare, precum și principalii beneficiari.

În plus, pentru perioada financiară 2014-2020, Regulamentul privind dispozițiile comune prevede o condiționalitate ex ante legată de ajutoarele de stat cu scopul de a asigura condiții ex ante pentru aplicarea efectivă a normelor UE privind ajutoarele de stat. În cazul statelor membre care nu îndeplinesc această condiționalitate ex ante, au fost stabilite planuri de acțiune care trebuie să fie puse în aplicare și finalizate până la sfârșitul anului 2016. Acest aspect este atent monitorizat de serviciile Comisiei și poate conduce, în cele din urmă, la suspendarea plăților de către Comisie în cazul nerespectării acestei obligații.

114 (a)

Comisia lucrează îndeaproape și permanent cu autoritățile de audit pentru a îmbunătăți capacitatea acestora în ceea ce privește auditul ajutoarelor de stat. Pe lângă cursurile de formare, acțiunile și orientările specifice, în 2011 Comisia a pus la dispoziția autorităților de audit liste de verificare privind ajutoarele de stat, gata de a fi utilizate, iar în noiembrie 2015, liste de verificare actualizate. Verificările proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește calitatea listelor de verificare privind ajutoarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu evaluarea Curții.

Analizele efectuate de serviciile Comisiei cu privire la rapoartele anuale de control cuprind o examinare a metodologiei aplicabile auditurilor de sistem și auditurilor operațiunilor (inclusiv listelor de verificare), precum și reefectuarea auditurilor deja realizate de autoritățile de audit ale statelor membre. În cadrul acestor audituri, serviciile Comisiei au identificat puncte slabe și au solicitat autorităților de audit îmbunătățirea controalelor privind aspectele legate de ajutoarele de stat.

114 (b)

Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care au înregistrat constatările de audit din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să întreprindă măsuri adecvate și preventive care să abordeze aspectele recurente binecunoscute legate de ajutoarele de stat. În martie 2016, DG COMP a împărtășit experiența sa în ceea ce privește monitorizarea ex post a schemelor de ajutoare de stat cu DG REGIO și DG EMPL. În special, DG COMP a comunicat DG REGIO și DG EMPL rezultatul ciclului de monitorizare din 2015. În plus, Comisia îmbunătățește schimbul de informații cu privire la erorile înregistrate în materie de ajutoare de stat între direcțiile generale, atunci când și unde este cazul.

În ceea ce privește măsurile preventive întreprinse, cadrul legislativ pentru perioada de programare 2014-2020 introduce condiționalități ex ante privind ajutoarele de stat.

În plus, începând din martie 2015, DG REGIO și DG COMP pun în aplicare un plan de acțiune cuprinzător pentru a consolida capacitatea administrativă de gestionare a fondurilor structurale în domeniul ajutoarelor de stat.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 57 și 61.

114 (c)

Comisia subliniază faptul că obligația ex ante de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia privind proiectul major nu este o decizie privind respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoarele de stat.

DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la deciziile referitoare la proiectele majore, încă înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic.

A fost introdus un sistem adecvat de control și echilibru în ceea ce privește cerințele de informare referitoare la proiectele majore și în ceea ce privește ambele proceduri decizionale referitoare la proiectele majore [articolul 102 alineatul (1) și articolul 102 alineatul (2) din RDC], ca măsură preventivă pentru a evita luarea unor decizii neconforme privind ajutoarele de stat în cazul unor proiecte majore în perioada 2014-2020.

A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 69.

114 (d)

În contextul modernizării ajutoarelor de stat, care a sporit responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește acordarea de ajutoare, DG COMP și-a consolidat monitorizarea care se bazează pe eșantioane și vizează punerea în aplicare a măsurilor de ajutor de stat. Obiectivele urmărite de DG COMP în materie de monitorizare se referă la erorile și neregulile legate de punerea în aplicare a măsurilor de ajutor, dar vizează, de asemenea, să afle modul în care statele membre pun efectiv în practică măsurile de ajutor, fapt care ajută DG COMP să extragă bune practici și practici necorespunzătoare.

DG COMP partajează cu statele membre (prin grupuri de lucru ale statelor membre, rețeaua de coordonatori din fiecare țară etc.) experiența și lecțiile învățate în urma monitorizării.

DG COMP a elaborat în continuare și a partajat cu statele membre listele de verificare bazate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA – Regulamentul nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014) pentru ca acestora să le fie mai ușor să verifice, în prealabil, dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate. Listele de verificare bazate pe RGECA sunt, de asemenea, împărtășite cu DG REGIO și DG EMPL, precum și cu autoritățile de audit din domeniul politicii de coeziune.

În plus, DG COMP oferă o platformă informatică specializată în cadrul căreia răspunde la întrebările legate de interpretare adresate de statele membre (eState aid WIKI) și publică, de asemenea, documente cu întrebări frecvente pe baza acestor întrebări și răspunsuri.

În ceea ce privește evaluarea condiționalităților ex ante privind ajutoarele de stat, astfel cum se prevede în RDC, aceasta trebuie să se bazeze pe cele trei criterii definite în anexa XI la RDC. Conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013 nu este un criteriu de îndeplinire ca atare.

Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze chestiunile legate de conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.

117

DG COMP consideră că utilizează în mod adecvat măsurile corective disponibile în cazul în care monitorizarea detectează cazuri de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

Comisia poate utiliza măsuri corective care constau în recuperarea voluntară sau impusă numai în cazul în care ajutorul acordat este incompatibil cu piața internă.

Pentru alte tipuri de erori, este mai adecvată adaptarea la proiectarea schemei și/sau la mecanismele de control. Pentru unele erori, măsurile corective ar fi dificil de realizat (de exemplu, ajutorul era incompatibil în momentul în care a fost acordat, dar poate fi considerat compatibil în temeiul normelor revizuite ulterior). În orice caz, sunt formulate recomandări statului membru și, după caz, se are în vedere o remonitorizare adecvată a schemei după un anumit interval de timp pentru a verifica dacă recomandările au fost puse în aplicare.

Cazurile în care are loc recuperarea voluntară sunt urmărite de Comisie împreună cu statul membru în cauză. Nu sunt ținute evidențe separate cu privire la toate cazurile de recuperare voluntară. Cu toate acestea, Comisia consideră că recuperarea ajutorului incompatibil pusă în aplicare voluntar de către statele membre este un instrument util pentru a elimina rapid și eficient avantajul neloial de pe piață și pentru a stimula statele membre să nu acorde ajutoare ilegale.

Recomandarea 1

Comisia acceptă recomandarea și consideră că o pune deja în aplicare.

Comisia utilizează măsurile corective disponibile în cazul în care monitorizarea detectează cazuri de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

În acest context, este necesar să se facă distincția între ilegalitate și incompatibilitate. O măsură de ajutor este ilegală atunci când este acordată fără notificarea prealabilă a Comisiei și atunci când nu este reglementată de RGECA. Cu toate acestea, Comisia nu poate să dispună recuperarea unei astfel de măsuri, dacă aceasta este incompatibilă cu piața internă (de exemplu, măsura nu poate fi considerată compatibilă pe baza niciunor orientări sau direct pe baza tratatului).

În cazul în care, cu ocazia monitorizării pe care o efectuează, DG COMP detectează o măsură de ajutor ilegală, această direcție generală examinează mai întâi dacă măsura respectivă poate fi considerată compatibilă cu piața internă.

Măsuri corective de recuperare a ajutorului se pot utiliza numai în cazurile în care eroarea detectată rezultă din acordarea de ajutor incompatibil.

Pentru alte tipuri de erori, este mai adecvată adaptarea la proiectarea schemei și/sau la mecanismele de control. Pentru unele erori, măsurile corective ar fi dificil de realizat (de exemplu, ajutorul era incompatibil în momentul în care a fost acordat, dar poate fi considerat compatibil în temeiul normelor revizuite ulterior).

118

Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care și-au înregistrat constatările de audit din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să identifice tipurile recurente de erori din domeniul respectiv și să pună în aplicare măsuri concrete și specifice pentru a preveni erorile în materie de ajutoare de stat.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 57 și 61.

119

DG REGIO și DG EMPL vor fi în măsură să furnizeze o prezentare mai detaliată a tipului de nereguli, pe baza propriului instrument informatic de audit, MAPAR, care acoperă perioada de programare 2014-2020 pentru FEDR/FC și FSE. Unul dintre obiectivele instrumentului MAPAR este să înregistreze și să clasifice erorile și neregulile identificate, oferind astfel o bază de date care cuprinde constatări de audit detaliate. De asemenea, în contextul dialogului continuu cu autoritățile de audit, serviciile Comisiei vor continua să colaboreze cu statele membre pentru a elabora o tipologie comună a erorilor în materie de ajutoare de stat, care se va baza pe MAPAR și va fi reflectată în acest instrument.

În plus, raportarea diferențiată respectivă cu privire la tipologiile de erori introduse în MAPAR va permite DG REGIO și DG EMPL să transmită anual către DG COMP datele relevante referitoare la constatările lor de audit privind ajutoarele de stat.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 57, 59 și 61.

120

SGN este un instrument dedicat raportării neregulilor (inclusiv a fraudelor) de către statele membre. Tipul de neregulă este indicat prin intermediul unor liste derulante (coduri) în timp ce modul de operare aplicat este descris în textul care completează informațiile furnizate în câmpurile codificate. Analiza poate fi realizată în funcție de tipul de neregulă. SGN nu este un instrument de control în materie de ajutoare de stat, însă în listele derulante deja existente este posibilă adăugarea unei tipologii specifice pentru ajutoarele de stat.

Recomandarea 2 (a)

Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare în cadrul instrumentului său de audit MAPAR.

MAPAR oferă o bază de date cuprinzătoare în care se regăsesc toate neregulile identificate, inclusiv erorile în materie de ajutoare de stat. Pentru raportarea specifică a neregulilor legate de ajutoarele de stat, în MAPAR sunt definite deocamdată șapte tipuri de constatări.

În plus, MAPAR va permite o mai bună structurare a informațiilor referitoare la constatările de audit. Acest instrument oferă o flexibilitate totală pentru a adăuga sau a modifica orice categorie sau subcategorie de constatări, inclusiv pentru cele privind ajutoarele de stat, în conformitate cu nevoile sau constatările de audit identificate.

Instrumentul de audit MAPAR este, de asemenea, destinat să permită serviciilor în cauză ale Comisiei să monitorizeze toate neregulile identificate, inclusiv corecțiile financiare.

Comisia face referire, de asemenea, la răspunsul său la punctul 57.

Recomandarea 2 (b)

Comisia acceptă recomandarea Curții și va adapta tipologia erorilor, astfel încât să poată fi efectuată analiza menționată.

Recomandarea 2 (c)

Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.

În ceea ce privește MAPAR, DG EMPL și DG REGIO vor comunica DG COMP o dată pe an datele relevante privind ajutoarele de stat, pe baza unei raportări adaptate (tipologii ale constatărilor privind ajutoarele de stat evidențiate de auditurile Comisiei).

În ceea ce privește schimbul de informații între serviciile Comisiei, DG REGIO, DG EMPL și DG COMP își extind canalele de comunicare pentru a face schimb de informații. DG EMPL și DG REGIO își comunică între ele rezultatele obținute și consultă DG COMP cu privire la aspectele de audit referitoare la ajutoare de stat atunci când acest lucru este necesar.

În ceea ce privește SGN, se va acorda DG COMP acces la informații pe baza principiului „necesității de a cunoaște”.

Răspuns comun la punctele 121 și 122

Comisia subliniază faptul că obligația ex ante de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia privind proiectul major nu este o decizie privind respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoarele de stat.

DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la deciziile referitoare la proiectele majore, înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic.

Comisia a instituit măsuri preventive și a consolidat cooperarea între serviciile sale pentru a se asigura că, în perioada de programare 2014-2020, sunt prezentate de statul membru și aprobate de Comisie doar proiectele majore care respectă noua legislație în materie de ajutoare de stat.

Continuarea eforturilor și încercarea de a obține securitate juridică prin notificări oficiale privind ajutoarele de stat în cazul tuturor proiectelor majore ar intra în conflict nu numai cu procesul de modernizare a ajutoarelor de stat, dar și cu obiectivul general de simplificare și de reducere a sarcinii administrative pentru toate părțile interesate și ar implica un risc suplimentar pentru punerea în aplicare la timp a proiectelor majore finanțate de FEDR/FC.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 69 și 107, precum și la punctul 114 litera (c).

Recomandarea 3

Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare, întrucât statele membre pot înainta Comisiei o propunere de proiect major numai în momentul în care au fost rezolvate toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat, inclusiv prin notificarea ajutoarelor de stat, dacă este necesar.

Comisia a consolidat, de asemenea, cooperarea între serviciile sale pentru a se asigura că în perioada de programare 2014-2020 sunt prezentate de statele membre și aprobate de Comisie doar proiectele majore pentru care statele membre au evaluat în detaliu respectarea legislației conexe în materie de ajutoare de stat care a fost actualizată recent.

123

Cadrul de reglementare 2007-2013 prevede că autoritățile de audit trebuie să prezinte în rapoartele lor anuale de control principalele rezultate ale auditurilor, dar nu și informații detaliate cu privire la natura erorilor identificate în cadrul auditurilor operațiunilor. Totuși, acest lucru nu poate fi realizat pe bază de voluntariat. Prin urmare, informațiile comunicate de autoritățile de audit pot subevalua capacitatea acestora de a detecta un ajutor de stat.

Serviciile Comisiei lucrează, de asemenea, permanent și îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a le spori capacitatea de audit cu privire la aspectele legate de ajutoarele de stat prin cursuri de formare, orientare și schimb de experiență, inclusiv cu privire la partajarea unor liste specifice de verificare în materie de audit, acțiune pe care Comisia a efectuat-o în 2011 și, din nou, în 2015.

În fine, verificările proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește calitatea listelor de verificare privind ajutoarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu evaluarea Curții (a se vedea punctul 79).

124

Serviciile Comisiei au prezentat organismelor de audit și de coordonare din statele membre liste de verificare bazate pe RGECA care să le permită să verifice în prealabil dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate sau să îmbunătățească auditurile în acest domeniu. Tipologia problemelor constatate, bunele practici și practicile necorespunzătoare și lecțiile învățate în urma monitorizării sunt, de asemenea, partajate cu statele membre în diferite moduri (grupuri de lucru, rețeaua de coordonatori la nivel de țară, reuniuni multilaterale sau bilaterale de coordonare a activităților de audit etc.). În plus se oferă orientări referitoare la interpretarea normelor privind ajutoarele de stat prin intermediul sistemului de întrebări legate de interpretare (eState aid WIKI), al grilelor de analiză etc.

Comisia consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat membru. Comisia intenționează să clarifice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.

În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.

Recomandarea 4 (a)

Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare.

Comisia examinează calitatea activității autorităților de audit cu privire la ajutorul de stat în diferite proceduri de audit: în auditurile bazate pe riscuri efectuate de Comisie cu privire la activitatea desfășurată de autoritățile de audit, care includ o examinare a metodologiei (inclusiv a metodologiei aplicabile listelor de verificare) utilizate de autoritățile de audit pentru auditurile de sistem și auditurile operațiunilor; în cadrul revizuirii auditurilor deja realizate de autoritățile de audit, pentru a verifica validitatea rezultatelor raportate sau în cadrul revizuirii care are loc în fiecare an cu privire la rapoartele anuale de control transmise Comisiei de autoritățile de audit, pentru a confirma dacă avizul autorității de audit este bine justificat pe baza rezultatelor auditurilor efectuate asupra sistemului și operațiunilor.

În unele cazuri, Comisia le-a recomandat deja autorităților de audit în cauză să își îmbunătățească listele de verificare pentru a acoperi mai bine ajutoarele de stat. Comisia va continua să se asigure că autoritățile de audit folosesc liste de verificare corespunzătoare.

Recomandarea 4 (b)

Comisia nu acceptă recomandarea întrucât contravine obiectivelor pe care le urmărește prin intermediul orientărilor oferite statelor membre în 2012 de a nu reexamina în mod sistematic proiectele aprobate înainte de data respectivă – lăsând la latitudinea statelor membre posibilitatea de notificare – și de a asigura stabilitate statelor membre și beneficiarilor în ceea ce privește modul în care sunt tratate astfel de proiecte.

Recomandarea 4 (c)

Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.

În contextul punerii în aplicare a planului de acțiune privind ajutoarele de stat, Comisia lucrează deja pe baza deciziilor sale privind ajutoarele de stat care sunt folosite ca studii de caz: de exemplu, mai mult de jumătate din programele seminarelor tematice (până în prezent au avut loc seminare tematice privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea, precum și energia) se bazează pe cazuri concrete (decizii efective privind ajutoarele de stat).

Serviciile Comisiei oferă, de asemenea, orientări sub forma unor grile, liste de verificare sau răspunsuri rapide la întrebările legate de interpretare transmise de autoritățile care acordă ajutoarele. Întrebările și răspunsurile servesc drept bază pentru publicarea documentelor privind întrebări frecvente.

Comisia va continua să actualizeze materialele de orientare pentru toate autoritățile implicate, inclusiv pentru autoritățile care se ocupă de programele din cadrul fondurilor ESI, în cazul în care evoluțiile impun acest lucru.

În fine, recent adoptata comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat oferă orientări cu privire la situațiile în care cheltuielile publice fac sau nu obiectul controlului UE referitor la ajutoarele de stat.

Recomandarea 4 (d)

Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât Regulamentul de minimis lasă la alegerea statelor membre dacă să înființeze un registru central de monitorizare a ajutoarelor de minimis sau să lucreze cu ajutorul altor mijloace (de exemplu, declarații pe propria răspundere ale beneficiarilor).

Deși un registru central al ajutoarelor de minimis este de preferat, articolul 6 din Regulamentul de minimis nu obligă statele membre să aibă un astfel de registru și permite punerea în aplicare a regulii privind cumularea cu alte mijloace (de exemplu, pe baza declarațiilor pe propria răspundere ale beneficiarilor). Lăsarea acestei alegeri la latitudinea statelor membre este în conformitate cu principiul general conform căruia statele membre pot decide cu privire la cadrul administrativ cel mai adecvat. De asemenea, Comisia a luat act de reacția negativă a mai multor state membre privind ideea de a avea un registru de minimis obligatoriu în cadrul primei consultări referitoare la revizuirea Regulamentului de minimis. (http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html).

Recomandarea 4 (e)

Comisia nu acceptă recomandarea deoarece consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat membru. Comisia intenționează să clarifice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.

În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.

129

În ceea ce privește evaluarea condiționalităților ex ante privind ajutoarele de stat, astfel cum se prevede în Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC), aceasta trebuie să se bazeze pe cele trei criterii definite în anexa XI la RDC. Conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013 nu este un criteriu de îndeplinire ca atare.

Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.

Recomandarea 5 (a)

Comisia acceptă această recomandare.

Directorii generali din cele patru direcții generale responsabile de fondurile structurale și de investiții europene se reunesc deja periodic în cadrul comitetului privind suspendarea condiționalității ex ante. Actuala abordare care este atât preventivă (cu punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune în cazul neîndeplinirii condiționalității ex ante), cât și corectivă (cu suspendarea plăților, atunci când este necesar) va continua să fie respectată cu strictețe și consecvență.

Recomandarea 5 (b)

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia acceptă să monitorizeze capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, pe baza informațiilor disponibile în bazele sale de date și care rezultă în special din constatările de audit disponibile.

Comisia va folosi rezultatele exercițiului de urmărire pentru a orienta mai bine activitățile de monitorizare și de formare pe care le oferă autorităților responsabile de programul în cauză în statele membre.

QJ-AB-16-024-RO-E    ISSN 1977-5806

În ultimii ani, Curtea a identificat un nivel semnificativ de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat în cadrul politicii de coeziune. Curtea și Comisia au detectat o rată mult mai mare de încălcare a acestor norme față de cea detectată de statele membre, ceea ce indică nevoia unei sensibilizări sporite cu privire la acestea, precum și a continuării sprijinului din partea Comisiei în acest domeniu. Pentru perioada de programare 2007-2013, bazele de date ale Comisiei nu permiteau o analiză adecvată a erorilor în materie de ajutoare de stat. De asemenea, monitorizarea desfășurată de aceasta nu a dus la o recuperare importantă de ajutoare de stat acordate.
Comisia a luat măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat și pentru a promova capacitatea administrativă a statelor membre în materie. Răspunderea privind execuția măsurilor în materie de ajutor de stat a fost transferată către statele membre pentru perioada de programare 2014-2020, ceea ce este de natură să sporească riscul producerii de erori în acest domeniu.