EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-5936-3 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/66246 | QJ-AB-16-025-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-5938-7 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/37557 | QJ-AB-16-025-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-5928-8 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/477260 | QJ-AB-16-025-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

Lai izmantotu vai reproducētu Eiropas Revīzijas palātai nepiederošos attēlus 17., 18., 19., 22. un 23. lpp., atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 3.6.2015
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 13.6.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 7.9.2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 13.9.2016

LV
2016

Nr. 25

Īpašais ziņojums

Zemes gabalu
identifikācijas sistēma –
noderīgs rīks
lauksaimniecības zemes
attiecināmības noteikšanai,
taču tās pārvaldību
iespējams uzlabot

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Phil Wynn Owen vadītā I apakšpalāta, kura revidē dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Revīziju vadīja ERP loceklis Nikolaos Milionis, un viņam palīdzēja locekļa biroja vadītāja Ioulia Papatheodorou, locekļa biroja atašejs Kristian Sniter, atbildīgais vadītājs Helder Faria Viegas, darbuzdevuma vadītājs Jan Huth un viņa vietniece Ramona Bortnowschi. Revīzijas darba grupu veidoja revidenti Marius Cerchez, Jindrich Dolezal, Blanka Happach, Christine Kleinsasser, Sven Kölling, Ioannis Papadakis, Roberto Resegotti, Bruno Scheckenbach un Maciej Szymura. Valodas atbalstu sniedza Tom Everett un Michael Pyper; sekretariāta palīdzību nodrošināja Monika Schmidt.

No kreisās uz labo: I. Papadakis, I. Papatheodorou, H. Faria Viegas, N. Milionis, M. Szymura, J. Huth, K. Sniter, R. Bortnowschi, R. Resegotti.

Saturs

Glosārijs

Kopsavilkums

Ievads

Vispārīga informācija

ZGIS raksturīgās iezīmes

Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja

I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi

Labi panākumi ZGIS ieviešanā

Ortofotoattēli lielākoties bija atjaunināti

Fotoattēlu interpretācija ne vienmēr bija ticama vai pārliecinoša

Proporcionalitātes sistēma ne vienmēr bija ticami piemērota

Pusautomatizēti atklāšanas instrumenti tika testēti, taču tos vēl neizmantoja

Dažās ZGIS bija iekļauta informācija par to, vai zeme faktiski ir lauksaimnieka rīcībā

Nav pietiekamas informācijas, lai pilnībā novērtētu ZGIS īstenošanas rentabilitāti

II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, lai atbilstu KLP reformas prasībām

Dalībvalstu īstenotā ZGIS pielāgošana zaļajai saimniekošanai virzījās uz priekšu, bet vēl nebija pabeigta

Vienkāršošana turpinās, taču joprojām saskaras ar grūtībām

III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies, taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas darbības rezultātiem

Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas norādījumi saistībā ar ZGIS ir uzlabojušies

Rīcības plāni un finanšu korekcijas novērsa ZGIS nepilnības

ZGIS kvalitātes novērtēšanas rezultātu ticamību negatīvi ietekmēja trūkumi tās metodoloģijā un piemērošanā

Kvalitātes novērtēšanas rezultātus nepietiekami izmantoja ZGIS datu kvalitātes uzlabošanai

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | ZGIS datu slāņi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 1. un 2. punktu
II pielikums. | Kvalitātes novērtēšana 2015. gadā: kvalitātes elementi atkarībā no atbilstības klases

Komisijas atbildes

Glosārijs

Administratīvās pārbaudes: formalizētas un automatizētas pārbaudes, kurās maksājumu aģentūras pārbauda visus pieteikumus, lai pārliecinātos par to attiecināmību un atklātu visus iespējamos pārkāpumus.

Agrovides un klimata pasākumi: šie pasākumi ir vieni no svarīgākajiem lauku attīstības pasākumiem no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai veikto finanšu piešķīrumu ziņā, un to mērķis ir radīt ar vidi un klimatu saistītus ieguvumus sabiedrībai.

Aplēstais kļūdu līmenis: Palātas ikgadējā labākā aplēse par kļūdām kādā maksājumu grupā. To aprēķina, pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti, pārbaudot reprezentatīvu darījumu paraugu. To izsaka kā kļūdaino maksājumu procentuālo daļu no maksājumu kopējās vērtības. Ar 95 % varbūtību šie procenti iekļaujas ticamības intervālā, kuram ir noteikta apakšējā un augšējā robeža.

Apmeklējumi uz vietas: ad hoc apmeklējumi uz vietas, ko veic kā daļu no ZGIS atjaunināšanas vai kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem nolūkā noskaidrot gadījumus, kad attēla interpretēšana nav pietiekama, lai novērtētu, cik lielā mērā atsauces zemes gabals ir attiecināms.

Atsauces zemes gabals: ģeogrāfiski norobežota platība ar unikālu identifikāciju, kura reģistrēta lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā, un kurai noteikta potenciāli atbalsttiesīgo hektāru standartvērtība saskaņā ar konkrētu atbalsta shēmu vai pasākumu.

Deklarētā platība: kopējā platība, ko (visi lauksaimnieki) deklarējuši atsauces zemes gabalā un ko maksājumu aģentūra izmanto aprēķinu veikšanai.

Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC): tas ir Eiropas Komisijas iekšējais dienests, kas nodarbina zinātniekus, kuri veic pētījumus un sniedz neatkarīgas zinātniskas konsultācijas un atbalstu ES politikai. Šā centra MARS vienība izstrādā un atjaunina kvalitātes novērtēšanas metodoloģiju.

Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD): tas ir atbildīgs par lauksaimniecības un lauku attīstības politikas īstenošanu, tostarp par atbalstu lauku saimniecībām, tirgus pasākumiem, lauku attīstību, kvalitātes politiku, finanšu un juridiskajiem jautājumiem, analīzi un novērtēšanu, kā arī par starptautiskajām attiecībām saistībā ar lauksaimniecību.

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF): tas sniedz finansējumu tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem, pārvalda lauksaimniecības tirgus, kā arī veic daudzus citus uzdevumus, piemēram, īsteno veterinārijas un augu veselības pasākumus, pārtikas programmas un informatīvas darbības.

Ekoloģiski nozīmīga platība (ENP): platība, kas noteikta saskaņā ar 46. pantu Regulā (ES) Nr. 1307/2013¹, lai nodrošinātu ar vidi saistītus ieguvumus, uzlabotu bioloģisko daudzveidību un saglabātu pievilcīgu ainavu. Šīs platības var ietvert ainavas elementus, buferjoslas, apmežotas platības, papuves, kā arī platības, ko aizņem slāpekli piesaistoši kultūraugi, u. c.

Ģeotelpiskais atbalsta pieteikums (GSAA): lauksaimniekiem paredzēta atbalsta pieteikuma veidlapas sagatave un attiecīgais grafiskais materiāls, kas pieejams, izmantojot Regulas (ES) Nr. 1306/2013² 72. panta 3. punktā minēto elektronisko ģeogrāfiskās informācijas sistēmas saskarni, kura ļauj apstrādāt deklarēto platību telpiskos un burtciparu datus.

Ilggadīgie zālāji un pastāvīgās ganības (turpmāk abi kopā “ilggadīgie zālāji”): zeme, ko izmanto, lai audzētu dabīgi veidojušās (pašiesējušās) vai kultivētas (sētas) stiebrzāles vai citus lopbarības zālaugus, un kas piecus gadus vai ilgāk nav iekļauta saimniecības augsekas sistēmā. Tajā var būt cita veģetācija, ko var noganīt, piemēram, krūmi un/vai koki, ar noteikumu, ka pārsvaru saglabā stiebrzāles un citi lopbarības zālaugi. Ja konkrēta dalībvalsts tā nolemj, tad šajā definīcijā var iekļaut arī zemi, ko var noganīt un kas veido daļu no izveidotās vietējās prakses, ja stiebrzāles un citi lopbarības zālaugi tradicionāli nav dominējoši ganību teritorijās.

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS): integrēta sistēma, ko veido saimniecību, pieteikumu, lauksaimniecības platību un maksājumtiesību datubāzes (dalībvalstīs, kuras piemēro vienoto maksājumu shēmu). Šīs datubāzes izmanto administratīvajām sasaistu pārbaudēm, kuras aptver visus atbalsta pieteikumus lielākajai daļai ELGF pasākumu (piemēram, vienotā maksājumu shēma, vienotā platībmaksājuma shēma vai citi tiešie maksājumi).

Izpildāmo testu komplekss: testa gadījumu kopa (kvalitātes elementi), kas izmantojami, lai testētu ZGIS un pārliecinātos, vai tās darbība atbilst konkrētiem parametriem.

Kvalitātes elements (KE): viens no sešiem specifiskiem komponentiem, ko izmanto kvalitātes vērtēšanas procedūrā, lai novērtētu ZGIS kvalitāti un noteiktu tās trūkumus (Regula (ES) Nr. 640/2014, 6. pants).

Kvalitātes novērtēšana: dalībvalstu vai reģionu ik gadus veikti pasākumi, lai testētu ZGIS datu ticamību, izmantojot konkrētus kvalitātes elementus. Novērtēšanas metodoloģiju izstrādā un pilnveido KPC. Šo pasākumu rezultātus uzrauga Lauksaimniecības un un lauku attīstības ĢD.

Lauksaimnieciskā darbība: i) lauksaimniecības produktu ražošana vai audzēšana un dzīvnieku turēšana lauksaimniecības nolūkiem, ii) lauksaimniecības zemes uzturēšana noganīšanai vai kultūraugu audzēšanai piemērotā stāvoklī vai iii) darbību minimums, ko nosaka dalībvalstis, lauksaimniecības zemēs, kuras tiek dabiski uzturētas noganīšanai vai kultūraugu audzēšanai piemērotā stāvoklī.

Lauksaimniecības zeme: platība, ko aizņem aramzeme, ilggadīgie zālāji un pastāvīgās ganības vai ilggadīgie stādījumi.

Lauksaimniecības zemes gabals: vienlaidus zemes platība, ko deklarējis viens lauksaimnieks un ko aizņem ne vairāk kā viena kultūraugu grupa.

Maksājumu aģentūra: dalībvalsts struktūra, kas atbildīga par lauksaimniecības subsīdiju pārvaldību.

Maksimālā atbalsttiesīgā platība (MAP): hektāru skaits, kas potenciāli ir atbalsttiesīgs saskaņā ar konkrētu atbalsta shēmu vai pasākumu. ZGIS kontekstā MAP maksimālo lielumu ierobežo vairāki faktori, tostarp atsauces zemes gabala atsauces platība.

Ortofotoattēli: ortokoriģētas (lai likvidētu kropļojumu) fotogrāfijas, attēli un citi grafiskie materiāli, kas uzņemti no gaisa vai satelītu platformām.

Pamata maksājuma shēma (PMS): lauksaimniecības shēma, kuras darbības pamatā ir šīs shēmas piemērošanas pirmajā gadā lauksaimniekiem piešķirtās maksājumtiesības, ko lauksaimnieks aktivizē katru gadu.

Pārbaude uz vietas: platībatkarīgā atbalsta darījumu likumības un pareizības apstiprinājumpārbaude, kuru veic maksājumu aģentūras inspektori, un tajā ietilpst pieteikuma iesniedzēja saimniecības apmeklēšana vai zemes gabalu jaunāko satelītattēlu caurskatīšana (t.i., attālināta izpēte). Šādas lauku saimniecību konkrētu izlašu pārbaudes jāveic regulāri un ik gadu. Saistībā ar lielākajām shēmām un to noteikumiem, piemēram, saistībā ar pamata maksājuma shēmu, vienoto maksājuma shēmu vai lielāko daļu lauku attīstības pasākumu, 5 % attiecīgo saņēmēju ir pakļauti pārbaudēm uz vietas.

Savstarpēja atbilstība: mehānisms, kas liek lauksaimniekiem, ja tie vēlas saņemt maksājumus pilnā apmērā, ievērot pamata noteikumu kopumu, kuri saistīti ar vidi, sabiedrības un dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību un/vai zemes apsaimniekošanu.

Stiebrzāles vai citi lopbarības zālaugi: tie ir visi zālaugi, kas tradicionāli aug dabiskās ganībās vai ko attiecīgā dalībvalstī parasti iekļauj ganībām vai pļavām paredzētos sēklu maisījumos, neatkarīgi no tā, vai tās izmanto lopu ganīšanai.

Ticamības deklarācija (DAS): rezultāts, kas iegūts ikgadējā finanšu un atbilstības revīzijā, kuras laikā Palāta pārbauda ES pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu pareizību. Ticamības deklarācijas konstatējumus un secinājumus publicē Palātas sagatavotajā gada pārskatā.

Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS): ģeogrāfiskās informācijas sistēma, ar kuras palīdzību IAKS var ģeolokalizēt, attēlot un telpiski integrēt tajā ietilpstošos datus, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā un Regulas (ES) Nr. 640/2014 5. pantā³. Tajā ir ietvertas dažādu telpisko datu kopas no daudziem avotiem, kuras kopā veido visu lauksaimniecības zemes platību (atsauces zemes gabalu) reģistru attiecīgajā dalībvalstī un maksimālās atbalsttiesīgās platības saskaņā ar dažādajām ES atbalsta shēmām KLP 1. un 2. pīlārā. ZGIS ietver burtciparu un grafiskos elementus.

ZGIS atjaunināšana: tās ir darbības, ko dalībvalstis veic, lai reģistrētu laika gaitā radušās zemes izmaiņas, piemēram, pareizu robežu iezīmēšana zemes gabaliem, attiecināmības pakāpes noteikšana lauksaimniecības zemei, neattiecināmu platību norobežošana, proporcionālu kategoriju noteikšana katram skartajam atsauces zemes gabalam utt. Tā ietver arī dalībvalstu veiktās darbības, kuru mērķis ir nodrošināt, lai ZGIS atbilstu jaunākajām normatīvajām un tehniskajām prasībām.

ZGIS datu slānis: ģeogrāfiskas datukopas vizuāls attēls jebkurā elektroniskā kartes vidē. Jēdziens “datu slānis” nozīmē ģeogrāfiskas realitātes stratu kādā noteiktā apgabalā.

ZGIS kvalitātes novērtēšanas kontroles zona: kvalitātes novērtēšanas pārbaudei pēc nejaušības principa izraudzīta zona, kurā ir pieejami atjaunināti valsts ortofotogrāfiju vai ļoti augstas izšķirtspējas attālinātas izpētes dati.

1Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

2Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

3Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).

Kopsavilkums

I

Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir IT sistēma, kura balstās uz satelītuzņēmumiem vai aerofotouzņēmumiem un kurā reģistrēti visi lauksaimniecības zemes gabali dalībvalstīs. Tas ir galvenais kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) kontroles mehānisms, kas izstrādāts, lai pārbaudītu platībatkarīgo subsīdiju attiecināmību; šīs subsīdijas 2015. gadā sasniedza aptuveni 45,5 miljardus EUR. 2014. gada ticamības deklarācijā attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) Palātas aplēstais kļūdu līmenis bija 2,9 % (2,2 %, neietverot savstarpējās atbilstības kļūdas). Gandrīz puse no kļūdām bija saistītas ar platību. Šī sistēma kļūst arvien nozīmīgāka, kad jāpārbauda, vai tiek pildīti dažādi ar vidi saistīti pienākumi. 28 dalībvalstīs pašlaik darbojas 44 valsts vai reģionālas ZGIS, kuras aptver vairāk nekā 135 miljonus atsauces zemes gabalu.

II

Palāta pārbaudīja, vai dalībvalstis labi pārvaldīja ZGIS un vai Komisija to uzraudzīja pienācīgi. Revīzijas apmeklējumi tika veikti Komisijā un piecās dalībvalstīs (aptverot sešas ZGIS). Mēs izsūtījām arī visām dalībvalstīm adresētu aptauju.

III

Mēs secinājām, ka zemes gabalu identifikācijas sistēma ir noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot. Iepriekšējos gados ticamības deklarācijas vajadzībām veikto revīziju rezultāti liecina, ka rīcības plāni un finanšu korekcijas risina ZGIS nepilnības attiecīgajās dalībvalstīs. Tomēr ir iespējami uzlabojumi, konkrēti:

-ZGIS procedūrās revidenti atrada dažus trūkumus, kuri nelabvēlīgi ietekmē dalībvalstu spēju ticami pārbaudīt zemes attiecināmību. ZGIS reģistrētie ortofotoattēli lielākoties bija atjaunināti, taču fotoattēlu interpretācija ne vienmēr bija ticama vai pārliecinoša. Dažās ZGIS bija iekļauta papildu informācija par īpašuma un nomas tiesībām, lai nodrošinātu to, ka katru zemes gabalu ir deklarējis attiecīgais lauksaimnieks. Turklāt dalībvalstis ne vienmēr analizē savu ZGIS rentabilitāti, lai labāk sagatavotu attiecīgās pārbaudes;

-mēs secinājām, ka dalībvalstis ir guvušas panākumus savu ZGIS modernizēšanā, lai izpildītu 2014.–2020. gada KLP prasības. Tomēr zemes gabalu identifikācijas sistēmas vēl nav pilnībā pielāgotas zaļajai saimniekošanai. Daži Komisijas centieni vienkāršot KLP ir devuši neviendabīgus rezultātus;

-pilnveidoti norādījumi saistībā ar ZGIS, regulāras revīzijas un dalībvalstu rīcības plānu izpildes pārbaude, kā arī finanšu korekcijas ir uzlabojušas Komisijas īstenoto uzraudzību. Tomēr paļāvību uz ikgadējiem ZGIS efektivitātes kvalitātes novērtējumiem dalībvalstīs negatīvi ietekmēja izmantoto metožu trūkumi, kā arī Komisijas nepietiekamās pārbaudes un turpmākie kontroles pasākumi.

IV

Ņemot vērā savus revīzijas apsvērumus, Palāta formulē turpmāk izklāstītos ieteikumus.

a)Pamatojoties uz skaitļos izteiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī uz riska novērtējumu, dalībvalstīm ir jāiegulda vēl vairāk pūļu, lai paaugstinātu datu ticamību (intensificējot atjaunināšanas procesu, padarot skaidrāku proporcionalitātes sistēmas piemērošanu un pārbaudot, vai zeme ir lauksaimnieka rīcībā).

b)Ar Komisijas atbalstu dalībvalstīm ir jāizstrādā un jāievieš sistēma savu ZGIS darbības un atjaunināšanas izmaksu novērtēšanai, lai varētu izmērīt ZGIS darbības rezultātus un sistēmas uzlabojumu rentabilitāti.

c)Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai uz to ZGIS var paļauties, kad jānosaka un jāreģistrē un pēc tam efektīvi jāuzrauga ekoloģiski nozīmīgās platības, ilggadīgie zālāji un jaunas zemes kategorijas.

d)Komisijai ir jāpārskata pašreizējais ZGIS juridiskais regulējums un jāvienkāršo un jāracionalizē daži noteikumi nākamajam KLP periodam.

e)Komisijai ir jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, lai noteiktu, vai ir iespējams uzlabot kvalitātes novērtēšanai izveidoto izlašu reprezentativitāti nolūkā labāk aptvert ZGIS reģistrēto zemes gabalu kopu.

f)Komisijai ir jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas rezultātu uzraudzība un šajā nolūkā jāanalizē neatbilstības kvalitātes novērtējuma ziņojumos, jākontrolē, kā tās tiek novērstas, jāsniedz atgriezeniskā saikne dalībvalstīm un vajadzības gadījumā jānodrošina koriģējošu rīcības plānu izstrāde un īstenošana.

Ievads

Vispārīga informācija

01

Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) starpniecību finansē tiešos maksājumus lauksaimniekiem, kā arī pasākumus, kas paredzēti kā atbilde uz tirgus nestabilitāti vai vides problēmām (“1. pīlārs”). Tā sniedz līdzfinansējumu arī lauku attīstības programmām dalībvalstīs (“2. pīlārs”) ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) starpniecību. Pārskatītā KLP 2014.–2020. gadam tiecas īstenot mērķtiecīgākus, taisnīgākus un vidi saudzējošākus jeb “zaļākus” tiešā atbalsta maksājumus.

02

Lai nodrošinātu maksājumu pareizību, KLP paļaujas uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS), subsīdiju pieteikumu visaptverošu administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas kopumu, ko pārvalda dalībvalstis. Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir IAKS galvenā sastāvdaļa. Tā ir IT sistēma, kura balstās uz ortofotoattēliem (satelītuzņēmumiem vai aerofotouzņēmumiem) un kurā reģistrēti visi lauksaimniecības zemes gabali dalībvalstīs. Tai ir divi galvenie mērķi: skaidri lokalizēt visu atbalsttiesīgo lauksaimniecības zemi atsauces zemes gabalos un aprēķināt to maksimālo atbalsttiesīgo platību. ZGIS izmanto sasaistu pārbaudēm, kad tiek veiktas administratīvās kontroles procedūras, un kā pamatu maksājumu aģentūru veiktajām pārbaudēm uz vietas⁴.

03

Sākotnēji ZGIS izstrādāja, lai pārbaudītu platībatkarīgo atbalstu, kurš pašlaik⁵ veido maksājumus līdz pat 40 miljardiem EUR no KLP 1. pīlāra⁶ un aptuveni 5,5 miljardus EUR no KLP 2. pīlāra⁷. Dažas dalībvalstis ir izmantojušas savas ZGIS arī tam, lai pārbaudītu, vai lauksaimnieki ir ievērojuši dažus vides aizsardzības noteikumus saskaņā ar savstarpējo atbilstību vai platībatkarīgajām lauku attīstības shēmām, tādām kā agrovides atbalsts vai atbalsts mazāk labvēlīgiem apgabaliem. 2014.–2020. gadā daļa no tiešā atbalsta ir jāizmaksā lauksaimniekiem, kas ievēro klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi. Daži no šiem zaļās saimniekošanas pienākumiem (sk. II daļas 35. punktu) ir jāuzrauga, izmantojot ZGIS.

ZGIS raksturīgās iezīmes

04

ZGIS darbības pamatā ir atsauces zemes gabali. Atsauces zemes gabals ir ģeogrāfiski norobežota lauksaimniecības zeme ar unikālu identifikāciju⁸. Lauksaimnieku pienākums ir rūpīgi pārbaudīt katru karti un noteikt un no sava pieteikuma izslēgt visu neapsaimniekoto zemi, kā arī tādus elementus zemes gabalos, par kuriem nav tiesību saņemt atbalstu, piemēram, ēkas, pagalmus, krūmājus, ceļus, mežus, ezerus u. tml.

05

ZGIS tehniskās specifikācijas katrā dalībvalstī ir atšķirīgas, jo atšķiras atsauces zemes gabalu veidi (sk. 1. tabulu). Turpmāk sniegts galveno veidu īss apraksts.

1. tabula

Atsauces zemes gabalu veidu īpašās iezīmes

Lauksaimniecības zemes gabals
Kadastrāls zemes gabals
Lauku bloks
Fiziskais/topogrāfiskais bloks

Galvenās iezīmes

-Viena kultūraugu grupa

-Viens lauksaimnieks

-Viens vai vairāki lauksaimnieki

-Pamatojoties uz īpašumtiesībām

-Viena vai vairākas kultūraugu grupas

-Viens lauksaimnieks

-Viena vai vairākas kultūraugu grupas

-Nav dabisku norobežojumu

-Viens vai vairāki lauksaimnieki

-Platību norobežo konkrēti elementi (grāvji, dzīvžogi, mūri u. tml.)

-Viena vai vairākas kultūraugu grupas

Galvenais datu avots
Lauksaimnieka pieteikums
Kadastrs, zemes reģistrs
Lauksaimnieka pieteikums
Administratīva klasifikācija

Avots: Eiropas Revīzijas palāta un Eiropas Komisija (KPC)

06

Beļģijā, Vācijā un Apvienotajā Karalistē katram reģionam ir sava ZGIS. Pārējās dalībvalstīs viena ZGIS aptver visu valsti. Pašlaik kopumā ir 44 ZGIS, kurās reģistrēti vairāk nekā 135 miljoni atsauces zemes gabalu (sk. 1. attēlu).

07

ZGIS pārvalda dalībvalstis, kuras ir atbildīgas par šajā sistēmā ievadīto datu kvalitāti. Uzraudzību īsteno Komisija. Tā sniedz atbalstu un norādījumus dalībvalstīm, revidē valstu ZGIS efektivitāti, var piemērot finanšu korekcijas, ja tiek konstatētas nepilnības šo sistēmu pārbaudēs, kā arī pārbauda rīcības plānu izpildi. Komisija ir izstrādājusi arī ZGIS kvalitātes novērtēšanu, ar kuru saskaņā dalībvalstu pienākums ir ik gadu testēt savas ZGIS.

1. attēls

ZGIS atkarībā no veida visā ES

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2014. un 2015. gada ZGIS kvalitātes novērtējuma ziņojumiem.

4Attiecībā uz KLP laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam pamata tiesību akts ir 17. pants Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 30, 31.1.2009, 16. lpp.), un 6. pants Komisijas 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 122/2009, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu; laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tas ir 70. pants Regulā (ES) Nr. 1306/2013 un 5. un 6. pants Regulā (ES) Nr. 640/2014.

5Saskaņā ar skaitliskajiem datiem no ES vispārējā budžeta 2015. gadam.

6Maksājumu apropriācijas, kas lielā mērā ietvertas šādās budžeta pozīcijās: 05 03 01 01 “Vienotā maksājuma shēma” – 28 342 miljoni EUR; 05 03 01 02 “Vienotā platībmaksājuma shēma” – 7 806 miljoni EUR un neatņemama daļa 05 03 01 03 līdz 05 03 03 pozīcijā “Cits tiešais atbalsts”, kopā 4 328 miljoni EUR (pārdalošs maksājums, īpaša programma tālākajiem reģioniem, platībatkarīgais atbalsts par kokvilnu un īpašais atbalsts (68. pants)).

7Platībatkarīgās lauku attīstības shēmas budžeta pozīcijā 05 04 “Lauku attīstība” veido aptuveni pusi no maksājumu apropriācijām 11 162 miljonu EUR apmērā.

8Sk. Regulu (ES) Nr. 640/2014, 2. panta 25. punktu un 5. panta 1. punktu, un Regulu (ES) Nr. 1307/2013, 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu.

Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja

08

Šīs revīzijas nolūks bija noteikt, vai saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku ieviestā zemes gabalu identifikācijas sistēma atbilst paredzētajam mērķim.

09

Mēs meklējām atbildi uz galveno revīzijas jautājumu:

Vai zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir labi pārvaldīta?

10

Lai gūtu atbildi, mēs pārbaudījām, vai ZGIS ļāva dalībvalstīm ticami pārbaudīt lauksaimnieku deklarētās zemes lielumu un attiecināmību (I daļa) un vai sistēmas bija pielāgotas 2014.–2020. gada KLP prasību ievērošanai, īpaši saistībā ar zaļās saimniekošanas pienākumiem un vajadzību vienkāršot politikas īstenošanu (II daļa). Visbeidzot, mēs pārbaudījām, vai Komisija pienācīgi veica uzraudzību (III daļa).

11

Revīziju veica no 2015. gada jūlija līdz 2016. gada aprīlim. Tās laikā revidenti apmeklēja Komisiju un piecas dalībvalstis (Austriju, Vāciju (Zāru un Ziemeļreinu-Vestfāleni), Īriju, Poliju un Apvienoto Karalisti (Skotiju)). Šīs dalībvalstis atlasīja, izmantojot tādus kritērijus kā tajās izmaksātās summas, to atsauces zemes gabalu sistēma un gan Palātas, gan Komisijas nesen veikto revīziju tvērums. Katrā dalībvalstī revidenti veica iztaujāšanu, analizēja procedūras un datus, kā arī testēja zemes gabalu izlasi, lai pārbaudītu, vai var paļauties uz sistēmā saglabātajiem datiem. Kopumā revidenti dalībvalstu iestāžu pārstāvju klātbūtnē uz ekrāna⁹ pārbaudīja 400 atsauces zemes gabalus un vairāk nekā 100 no tiem apmeklēja uz vietas¹⁰. Izlasi veidoja, pamatojoties uz riska novērtējumu, lai noteiktu jomas, kurās iespējami ZGIS uzlabojumi.

12

Turklāt dalībvalstīm tika nosūtīta visām 44 ZGIS adresēta aptauja, lai iegūtu galvenos datus un informāciju par sistēmu struktūru un ieviešanu. Turklāt revidenti analizēja Palātas un Komisijas iepriekš formulētos revīzijas konstatējumus, kā arī caurskatīja iepriekšējos pētījumus. Vairākās citās dokumentārajās pārbaudēs revidenti analizēja papildu informāciju par neapmeklētajās dalībvalstīs vai reģionos ieviestajām ZGIS. Visbeidzot, mēs iztaujājām Komisijas darbiniekus un pārbaudījām ar revīzijas priekšmetu saistītos attiecīgos dokumentus.

9Šajā skaitlī nav iekļauti visi atsauces zemes gabali, ko uz ekrāna analizēja Ziemeļreinā-Vestfālenē. Attiecībā uz šo reģionu revīzijas darba grupai tika dota neierobežota piekļuve ZGIS lasāmrežīmā pirms un pēc revīzijas apmeklējuma, kā arī tā laikā.

10Apmeklējumos uz vietas galvenokārt tika vērtēts, vai atbalsttiesīgā lauksaimniecības zemes platība ir pareizi noteikta un vai attiecīgajā ZGIS reģistrētā informācija saskan ar atsauces zemes gabala faktisko stāvokli.

I daļa

Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi

13

Lai ZGIS kalpotu iecerētajam mērķim, tajā uzkrātajiem datiem jābūt atjauninātiem, ticamiem un pilnīgiem – tikai tad administratīvās pārbaudes var būt efektīvas. Dalībvalstu pienākums ir regulāri atjaunināt savus ortofotoattēlus un tos pareizi izvērtēt. Ja fotoattēlu interpretācija nedod pārliecinošus rezultātus, dalībvalstīm, ņemot vērā riska novērtējumu un turpmāko pārbaužu izmaksas, jāapsver iespēja apmeklēt attiecīgos zemes gabalus, lai pareizi noteiktu to maksimālo atbalsttiesīgo platību. Visa informācija, kas ir būtiska zemes gabala atbalsttiesību novērtēšanai, ir jāievada ZGIS. Ar Komisijas palīdzību dalībvalstīm ir jāievāc arī informācija par ZGIS darbības rezultātiem, lai izsvērtu turpmāko uzlabojumu izmaksas salīdzinājumā ar gaidāmajiem ieguvumiem.

Labi panākumi ZGIS ieviešanā

14

Mēs esam regulāri pārbaudījuši ZGIS ieviešanu dalībvalstīs saistībā ar ikgadējās ticamības deklarācijas sagatavošanu. Ja ZGIS iekļauto grafisko informāciju pienācīgi atjaunina un analizē, šī sistēma sniedz nozīmīgu ieguldījumu, kad jānovērš un jāatklāj ar platību saistītās kļūdas atbalsta pieteikumos. Pateicoties uzlabotajiem Komisijas norādījumiem (sk. 57.–59. punktu) un Komisijas un dalībvalstu ieviestajiem rīcības plāniem (sk. 60. un 61. punktu), pēdējos gados valstu ZGIS dati arvien uzlabojas. Koriģējošo pasākumu rezultātā vairākas dalībvalstis no ZGIS ir izslēgušas neattiecināmās platības, un Komisija ir piemērojusi būtiskas finanšu korekcijas (sk. 62.–64. punktu).

15

Gatavojot ticamības deklarāciju, mēs ik gadu aplēšam kļūdu līmeni ELGF. 2014. gadā, pamatojoties uz 183 darījumu revīziju, tas bija 2,9 %¹¹. Aplēstais kļūdu līmenis ir tuvs 2 % būtiskuma slieksnim, tomēr to pārsniedz. Ar platību saistītās kļūdas veido 44 % no 2014. gadā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam aplēstā kļūdu īpatsvara. Puse no šīm kļūdām veidoja mazāk nekā 2 %, un tāpēc tām bija tikai ierobežota ietekme uz kopējo aplēsto kļūdu līmeni.

Ortofotoattēli lielākoties bija atjaunināti

16

Dalībvalstu pienākums ir regulāri atjaunināt savas ZGIS, lai varētu pārbaudīt, vai lauksaimnieki saņem maksājumus tikai par atbalsttiesīgu lauksaimniecības zemes platību. Tā kā zemes gabali ir pakļauti dabas un cilvēku izraisītām pārmaiņām, dalībvalstis lielākās pūles veltī tam, lai bieži sagādātu jaunus ortofotoattēlus un bez kavēšanās tos ievadītu savās ZGIS. Tas nepieciešams, lai sistēmā būtu ticami un pareizi atspoguļoti katra zemes gabala konkrētie apstākļi.

17

Ja ortofotoattēli ir novecojuši, tas apdraud ZGIS datu precizitāti. Komisija ir ieteikusi ZGIS datukopu atjaunināt reizi trijos līdz piecos gados¹², lai sistēmā būtu iekļauts zemes gabala faktiskais stāvoklis. Attiecībā uz nozīmīgu zemes gabalu daļu Skotijā mēs konstatējām, ka ZGIS fotoattēli ne vienmēr tika atjaunināti ik piecus gadus (sk. 1. izcēlumu).

1. izcēlums

Novecojušu ortofotoattēlu piemēri ZGIS

Skotijā mēs atradām fotoattēlus, kas bija uzņemti 2008. un 2009. gadā, tātad bija vairāk nekā septiņus gadus veci. Atbildīgās iestādes lēsa, ka ZGIS glabājas vairāk nekā 35 000 zemes gabalu attēli (6,9 % no kopskaita), kas fotografēti pirms 2010. gada.

18

Revīzijas laikā mēs konstatējām labu praksi saistībā ar regulāri atjauninātiem ortofotoattēliem, piemēram, Austrijā, Vācijā (Ziemeļreinā-Vestfālenē un Zārā) un Polijā.

19

Vairākas dalībvalstis ir īpaši centušās laikus papildināt sistēmu ar jauniem ortofotoattēliem. 2015. gadā Ziemeļreinā-Vestfālenē tās ZGIS tika ievadīti attēli, kas bija uzņemti tā paša gada pavasarī (kā “provizoriski digitāli aerofotouzņēmumi”). Tik ātra rīcība palīdz regulāri atjaunināt sistēmu un samazina laikietilpīgo un apgrūtinošo līdzekļu atgūšanas procedūru skaitu, ja izrādās, ka zemes attiecināmība ir mainījusies. Turklāt vēsturiskie ortofotoattēli tiek saglabāti sistēmā un tos iespējams aplūkot, lai iepazītos ar ZGIS atsauces zemes gabala iepriekšējo stāvokli.

20

Mēs konstatējām arī ilgākas kavēšanās gadījumus ar jaunu ortofotoattēlu ievadīšanu ZGIS. Austrijā šis process ilga vairāk nekā gadu. Arī Skotijā bija nozīmīgi kavējumi¹³ ZGIS atjaunināšanā, galvenokārt ne vien tāpēc, ka fotoattēlu interpretācijai bija atvēlēts nepietiekams darbinieku skaits, bet arī tāpēc, ka līgumslēdzējs kavējās ar jaunu ortofotoattēlu piegādi.

Fotoattēlu interpretācija ne vienmēr bija ticama vai pārliecinoša

21

Ortofotoattēlu krājums ne vien ir regulāri jāatjaunina, bet jaunie attēli ir sistemātiski un precīzi jāinterpretē, lai nodrošinātu atbalsttiesīgas lauksaimniecības zemes platības pareizu reģistrēšanu ZGIS un neattiecināmas platības izslēgšanu no tās. Tikai tad, ja valsts atbildīgās iestādes spēs pareizi interpretēt saņemtos fotoattēlus, tās varēs veikt lauksaimnieku pieteikumu administratīvās pārbaudes, uz kurām var paļauties. Komisija iesaka dalībvalstu atbildīgajām iestādēm sistemātiski interpretēt attēlus ikreiz, kad tiek saņemti jauni ortofotoattēli. Vienā no apmeklētajām maksājumu aģentūrām (Zārā) šāda sistemātiska attēlu interpretēšanas procedūra nebija ieviesta.

22

Revīzijas laikā mēs guvām apstiprinājumu tam¹⁴, ka uz ZGIS atjaunināšanas laikā veikto fotoattēlu interpretēšanu ne vienmēr var paļauties, un tāpēc attiecīgajās ZGIS tika reģistrētas nepareizas maksimālās atbalsttiesīgās platības. Konkrēti, tika nepareizi norobežotas platības vai elementi, kas nepārprotami nav atbalsttiesīgi (sk. 2. izcēlumu).

2. izcēlums

Piemēri maksimālās atbalsttiesīgās platības nepareizam novērtējumam, ko būtu bijis iespējams identificēt fotoattēlu interpretēšanas laikā

Nepareizi novērtēta neattiecināma platība

Zārā mēs konstatējām zemes gabalus, kas bija reģistrēti kā pilnībā atbalsttiesīgi, lai gan faktiski jauniegūtās fotogrāfijas nepārprotami liecināja, ka tie lielākoties nav attiecināmi (aizauguši).

Attēls Zāras ZGIS

© Paying Agency Saarland

Stāvoklis uz vietas

Avots: Eiropas Revīzijas palāta

Skotijā mēs atklājām neattiecināmus zemes gabalus, kas nepareizi bija reģistrēti ZGIS. Tajā kā pilnībā atbalsttiesīgs bija iekļauts atsauces zemes gabals, ko daļēji veidoja stāva nogāze un akmeņaina zeme bez zaļā seguma. Ar sarkanām bultām norādītas dažas problemātiskas platības.

© Scottish Paying Agency

Nav pienācīgi izslēgti neattiecināmi elementi

Austrijā bija nepareizi norobežots ezers. Zemes gabala maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā bija ietverta arī māja.

© Austrian Paying Agency (AMA)

Īrijā kādam zemes gabalam ZGIS tika noteikta maksimālā atbalsttiesīgā platība 1,4 ha apmērā pēc tam, kad lauksaimnieks bija pieteicis izmaiņas šajā platībā, lai gan faktiski zemes gabalā ietilpa arī pagalms un kūts, un tādējādi tas bija pilnībā neattiecināms.

Nepareizi noteiktas maksimālās atbalsttiesīgās platības piemērus mēs konstatējām arī Ziemeļreinā-Vestfālenē.

23

Reizēm ar fotogrāfiju interpretēšanu vien nepietiek, lai ortofotoattēlos precīzi noteiktu zemes attiecināmību. Uz fotogrāfiju interpretēšanu parasti var paļauties tad, ja jānosaka ZGIS reģistrējamā atbalsttiesīgā platība aramzemei vai zālājiem līdzenumos. Tomēr tas ne vienmēr ir iespējams dažiem specifiskiem zālāju veidiem, tādiem kā meža ganības vai kalnu ganības (sk. 3. izcēlumu).

3. izcēlums

Fotogrāfiju interpretēšana vien ne vienmēr sniedz pārliecinošus rezultātus

Skotijā mēs atklājām zemes gabalus, kas tika deklarēti kā meža ganības (sk. ZGIS attēlu pa kreisi), taču faktiski par tiem nebija tiesību saņemt maksājumu, jo tajos lopus neganīja vai arī tie it nemaz nebija piemēroti ganīšanai, tāpēc ka nebija zāles seguma (sk. ZGIS attēlu pa labi). To ir iespējams apstiprināt tikai apmeklējumā uz vietas. Zemes gabali bija nepareizi iekļauti maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā un bija saņēmuši maksājumu.

Attēls Skotijas ZGIS

© Scottish Paying Agency

Stāvoklis uz vietas

Avots: Eiropas Revīzijas palāta

Attēls Skotijas ZGIS

© Scottish Paying Agency

Stāvoklis uz vietas

Avots: Eiropas Revīzijas palāta

Dažos gadījumos zemes gabala tiesības uz atbalstu ir atkarīgas no tā, vai zem kokiem vai citas veģetācijas, piemēram, papardēm, irbulenēm vai ērgļpapardēm, aug zāle. Galējos gadījumos, kā par to pārliecinājāmies Īrijā, tas var krasi mainīt šo tiesību novērtējumu, taču to nevar konstatēt, interpretējot fotogrāfijas.

Ērgļpapardes, zem kurām aug zāle
(atbalsttiesīgs vai daļēji atbalsttiesīgs zemes gabals Īrijā)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Ērgļpapardes, zem kurām zāle neaug
(nav atbalsttiesīgs Īrijā)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Mēs konstatējām trūkumus saistībā ar zālāju noteikšanu zemes gabalos arī Austrijā un Ziemeļreinā-Vestfālenē.

24

Ja rodas šaubas, vai zemes gabali, īpaši zālāji, tiek faktiski izmantoti lauksaimnieciskiem mērķiem, dažas dalībvalstu iestādes atjaunināšanas gaitā veic apmeklējumus uz vietas, lai gūtu apliecinājumu uz ekrāna veiktajai fotogrāfiju interpretācijai. Šāda veida centienus mēs konstatējām Austrijā (attiecībā uz kalnu ganībām) un Skotijā, kā arī ievērojamu skaitu iekavētu apmeklējumu Skotijas reģionos (vairāk nekā 76 000 zemes gabali), kuri bija plānoti, lai pārliecinātos, vai ZGIS informācija ir atjaunināta, taču vēl nebija veikti galvenokārt resursu trūkuma dēļ.

25

Ad hoc apmeklējumi uz vietas ir vienīgais veids, kā nodrošināt precizitāti, ja fotogrāfiju interpretēšana nesniedz pārliecinošus rezultātus, taču tie saistīti ar izmaksām. Tāpēc to skaits un tvērums ir rūpīgi jāizplāno, izsverot izmaksas, kas saistītas ar lielākas precizitātes iegūšanu, un gaidāmos ieguvumus maksājumu pareizības aspektā.

Proporcionalitātes sistēma ne vienmēr bija ticami piemērota

26

Dalībvalstis var piemērot proporcionalitātes sistēmu savās ZGIS attiecībā uz ilggadīgajiem zālājiem atsauces zemes gabalos, kuros ir gan atbalsttiesīgā lauksaimniecības zeme, gan tādi neattiecināmi ainavas elementi kā krūmi, koki, akmeņi vai meldri. Lai noteiktu atbalsttiesīgo platību atsauces zemes gabalos, dalībvalstis nosaka attiecināmības amplitūdu, kura izteikta procentos un attiecīgi ietekmē maksājumu¹⁵. Tas tiek darīts ar mērķi vienkāršot atbalsttiesīgās platības noteikšanu zemes gabalos, kur precīza attiecināmības koeficienta noteikšana nav pašsaprotama. Tādas cilvēka veidotas konstrukcijas kā ēkas, pastāvīgi ceļi vai betona sienas šajā kategorijā neietilpst, tās ir jānorobežo un no ZGIS jāizslēdz pirms proporcionalitātes sistēmas piemērošanas.

27

Saskaņā ar proporcionalitātes sistēmu fotogrāfiju interpretēšana vai automātiska novērtēšana, ja to nepapildina faktiskā stāvokļa atspoguļojums vai, ja vajadzīgs –apstiprinājums uz vietas, parasti nav pietiekama, lai ticami noteiktu pareizas atbalsttiesīgās platības. Revīzijas laikā mēs apmeklējām vairākas kalnu ganības Austrijā¹⁶ un koplietošanas zemi Īrijā¹⁷, kurām bija izstrādāta proporcionalitātes sistēma. Uz vietas mēs konstatējām, ka inspektoriem un/vai darbiniekiem, kas interpretēja fotogrāfijas, bija grūtības ar zemes gabalu konsekventu norobežošanu, attiecināmības koeficientu amplitūdas piemērošanu un individuālu attiecināmības procentu noteikšanu (sk. 4. izcēlumu). Dalībvalstu iestādes nebija izstrādājušas pienācīgas riska pārvaldības stratēģijas, piemēram, visaptverošus un ilustratīvus proporcionalitātes katalogus ar katras procentuālās amplitūdas skaidru aprakstu un novērtēšanas kritērijiem, apmeklējumus uz vietas ikreiz, kad rodas šaubas, vai papildu tehniskos līdzekļus, kas sniedz apmierinošu risinājumu šādu grūtību gadījumos.

28

Komisija iesaka dalībvalstīm ļoti rūpīgi novērtēt zālājus, kuru attiecināmības koeficients ir zemāks par 50 %, jo tie rada augstu kļūdu risku¹⁸. Austrijā ir ieviesta sistēma, lai aprēķinātu kalnu ganību platības, kurās izklaidus ir koki, akmeņi un iežu atlūzas. Tomēr Austrijas un Īrijas proporcionalitātes sistēmas pieļauj zemus attiecināmības koeficientus (sk. 5. izcēlumu, kur minēts piemērs saistībā ar Austriju).

4. izcēlums

Nepareiza proporcionalitātes sistēmas novērtējuma piemērs, kurš norāda uz ZGIS attēlu ierobežotību

Īrijā zālājs, ko daļēji klāja krūmi, koki, papardes un virši, ZGIS bija reģistrēts kā 90 % atbalsttiesīgs, taču revīzijas laikā to novērtēja kā atbalsttiesīgu tikai par 70 %, līdz ar to attiecīgā daļa no maksājuma varētu būt novērtēta par augstu.

Attēls Īrijas ZGIS

© Irish Paying Agency (DAFM)

Stāvoklis uz vietas

Avots: Eiropas Revīzijas palāta

5. izcēlums

Piemērs zemes gabaliem ar zemu attiecināmības koeficientu

Meža atsauces zemes gabals (sk. ilustrāciju turpmāk), kur zem kokiem bija neliels zāles segums, Austrijas ZGIS bija reģistrēts kā attiecināms par 21 %. Apmeklējot to uz vietas, mēs konstatējām, ka šis koeficients ir noteikts par augstu.

Attēls Austrijas ZGIS

© Austrian Paying Agency (AMA)

Stāvoklis uz vietas

Avots: Eiropas Revīzijas palāta

Pusautomatizēti atklāšanas instrumenti tika testēti, taču tos vēl neizmantoja

29

Viens no veidiem, kā samazināt risku, kas saistīts ar nepareizi reģistrētu attiecināmo platību ZGIS, un kā iegūt objektīvākus rezultātus, ir izstrādāt un piemērot automatizētus izmaiņu atklāšanas rīkus. Pamatojoties uz ortofotoattēliem, programmatūra var palīdzēt tos interpretēt, identificējot apveidus, priekšmetus, tekstūru vai saikni ar blakus esošajiem segmentiem. Dažās dalībvalstīs, piemēram, Austrijā un Īrijā, tiek apsvērta vairāku šādu rīku izmantošana ZGIS datu interpretēšanai. Kamēr nav iegūti pārliecinoši testēšanas rezultāti (sk. 6. izcēlumu), mēs atzīstam, ka šie instrumenti var būt noderīgi, lai pastāvīgi uzlabotu datu ticamību un izmantotu novatoriskus paņēmienus nolūkā pilnveidot ticamību un samazināt administratīvos izdevumus.

6. izcēlums

Pusautomatizētu atklāšanas instrumentu izmantošanas rezultāti Austrijā

Austrijā nesen tika veikts pētījums, lai testētu, cik lielā mērā var paļauties uz pusautomatizētu atklāšanas instrumentu, ko izstrādājusi Vīnes Dabas resursu un dabas zinātņu universitāte. Rezultāti, kas attiecas uz atbalsttiesīgām platībām, kuras reģistrētas Austrijas ZGIS (attēls pa kreisi), ievērojami atšķiras no tiem, kas iegūti ar pusautomatizēta atklāšanas instrumenta palīdzību (attēls pa labi).

Avots: ©Atzberger, C., “The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sensing” [“Ko pašlaik spēj (pus)automatizētais atklāšanas instruments, lai noteiktu ganības, izmantojot attālināto izpēti”], Vīne, 2014.

Dažās ZGIS bija iekļauta informācija par to, vai zeme faktiski ir lauksaimnieka rīcībā

30

Lai lauksaimniekam būtu tiesības saņemt lauksaimniecības maksājumu, deklarētajai platībai ir jābūt viņa rīcībā (piemēram, jābūt īpašumtiesībām vai nomas tiesībām uz to). Ja lauksaimniekiem neprasa iesniegt pierādījumus par juridiskajām tiesībām uz viņu deklarēto zemi, pastāv risks, ka viņi saņem maksu par zemi, kas nav viņu rīcībā, piemēram, par valsts zemi vai privātu zemi, kura pieder citiem. Lai gan tas nav prasīts ES tiesību aktos, mēs uzskatām, ka laba prakse ir (kad vien iespējams un ja izmaksu ziņā lietderīgi) papildināt ZGIS ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā, jo tas ļautu dalībvalstīm veikt sasaistu pārbaudes, salīdzinot sistēmā iekļauto informāciju ar atbalsta pieteikumiem, kā to konstatējām Skotijā (sk. 7. izcēlumu).

7. izcēlums

Laba prakse attiecībā uz pierādījumu par zemes izmantošanas tiesībām apstiprināšanu

Skotijā jebkādas deklarētās izmaiņas attiecībā uz zemes gabalu īpašumtiesībām vai tiesībām tos izmantot ir jāapstiprina ar attiecīgiem pamatojošiem dokumentiem, ko parakstījušas abas darījumā iesaistītās puses. Līdzīgi arī par jebkuru no jauna deklarētu zemes gabalu ir jāiesniedz dokuments, kurš apliecina tiesības zemi izmantot. Skotijas ZGIS ir ietverta informācija par zemes īpašumtiesībām un/vai nomas līgumiem.

31

Pārējās četrās revidētajās dalībvalstīs lauksaimniekiem tikai retumis prasa sniegt pierādījumus par īpašumtiesībām, nomas vai jebkurām citām tiesībām attiecībā uz zemes gabalu, par kuru viņi iesnieguši pieteikumu, tāpēc ne vienmēr ir pārliecība, ka ZGIS reģistrētie zemes gabali pilnībā un juridiski ir lauksaimnieku rīcībā. Mēs konstatējām gadījumus Austrijā un Ziemeļreinā-Vestfālenē, kad zemes gabalu daļas blakus meža zemei vai ceļmalās nebija lauksaimnieku rīcībā, tomēr bija iekļautas deklarācijās un par tām bija saņemti maksājumi. ZGIS jau iekļautās attiecīgās ziņas no zemes reģistra netika izmantotas kā papildu informācijas avots.

Nav pietiekamas informācijas, lai pilnībā novērtētu ZGIS īstenošanas rentabilitāti

32

ZGIS galvenā funkcija ir lokalizēt un identificēt lauksaimniecības zemi, kā arī aprēķināt tās platību. Kā aprakstīts no 16. līdz 29. punktam, dalībvalstis iegulda ievērojamus finanšu resursus savu ZGIS izveidē, izmantošanā un atjaunināšanā. Tāpēc mēs mēģinājām no dalībvalstīm un Komisijas iegūt informāciju par izmaksām saistībā ar šo sistēmu. Dalībvalstis nespēja sniegt ticamu un salīdzināmu informāciju par izmaksām. Tām bija grūtības skaitliski izteikt kopējās ieguldījumu izmaksas, ZGIS ikgadējās darbības izmaksas un konkrētu parametru izmaksas, piemēram, attiecībā uz ZGIS atjaunināšanas procesu vai dažādiem ZGIS datu slāņiem vai kvalitātes novērtēšanu. Tāpēc dalībvalstis nespēja novērtēt sistēmas uzlabojumu rentabilitāti.

33

Komisijai ir informācija par zemes gabalu identifikācijas sistēmu izveidi jaunajās dalībvalstīs un par attēlu izmaksām. Tomēr Komisija nav ne pieprasījusi no dalībvalstīm informāciju par darbības izmaksām, ne sniegusi norādījumus, kā to iegūt ticamā un salīdzināmā veidā. Tāpēc Komisija nespēj pienācīgi novērtēt izmaksas saistībā ar sistēmas jaunajām prasībām vai politikas virziena attīstību.

11Aplēstais kļūdu līmenis ELGF, neietverot savstarpējās atbilstības kļūdas, 2014. gadā bija 2,2 %.

12Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, 2014. gada darbības pārskats, galīgā versija, 10. pielikums. 3.2. daļa ABB 03: “Tāpēc ZGIS ir pastāvīgi jāatjaunina, un šajā nolūkā dalībvalstīm ir jāapsver iespēja atjaunināt ortofotoattēlus ik trīs līdz piecus gadus atkarībā no izmaiņām zemes gabalā (cilvēka darbības vai bezdarbības rezultātā).”

13Attiecībā uz 2014. gadā veiktajiem lidojumiem no 160 000 aptvertajiem zemes gabaliem tikai 90 000 attēli bija apstrādāti līdz 2015. gada oktobrim.

14Šajā kontekstā sk. arī Palātas 2014. gada pārskatu, īpaši 7. nodaļas 1. ieteikumu: “Dalībvalstīm jāturpina strādāt, lai iekļautu ZGIS datubāzēs ticamu un atjauninātu informāciju par lauksaimniecības zemes platību un attiecināmību, īpaši attiecībā uz pastāvīgajām ganībām, un sistemātiski jāanalizē un jāizmanto visa administratīvo pārbaužu kontekstā pieejamā informācija, tostarp atjauninātas ortofotogrāfijas, lai izvairītos no maksājumiem par neattiecināmu zemi.” (OV C 373, 10.11.2015.).

15Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, 10. pants.

16Piecas kalnu ganības Lejasaustrijā, Štīrijā, Zalcburgā un Augšaustrijā.

17Četri koplietošanas zemes gabali, kuri parasti ir lielākas ganības, kas pieder vairāk nekā vienai personai. Katram īpašniekam pieder kopējās platības nosacītā daļa.

18KPC, Technical guidance on the pro rata system for permanent grassland [Tehniski norādījumi saistībā ar proporcionalitātes sistēmas piemērošanu ilggadīgiem zālājiem], DS-CDP-2015–06 final.

II daļa

Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, lai atbilstu KLP reformas prasībām

34

Dalībvalstu ZGIS ir jāatjaunina, lai tās atbilstu jaunajām 2014.–2020. gada KLP prasībām. Izmaiņas skar galvenokārt jaunās obligātās zaļās saimniekošanas prasības, kuru izpilde ļauj par 30 % palielināt pamata maksājumu par dažiem klimatam un videi potenciāli labvēlīgiem lauksaimniecības prakses veidiem visā ES. Mēs analizējām, cik lielā mērā ZGIS var izmantot, lai uzraudzītu zaļās saimniekošanas prasības. Šajā kontekstā mēs arī pārbaudījām dažu dalībvalstu zemes gabalu identifikācijas sistēmās brīvprātīgi ietvertos atsevišķus ainavas elementus, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības un lauku attīstības noteikumiem. Turklāt, tā kā Komisijas galvenā prioritāte ir vienkāršot KLP nolūkā sasniegt labākus rezultātus ar mazāk sarežģītu noteikumu piemērošanu, mēs analizējām arī Komisijas centienus šajā jomā.

Dalībvalstu īstenotā ZGIS pielāgošana zaļajai saimniekošanai virzījās uz priekšu, bet vēl nebija pabeigta

35

Jaunā 2014.–2020. gada kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ieviesa “zaļos tiešos maksājumus”. Lai tos saņemtu, lauksaimnieka pienākums ir uzturēt ilggadīgos zālājus, dažādot kultūraugus un daļu aramzemes atvēlēt ekoloģiski nozīmīgām platībām¹⁹ (sk. 2. attēlu).

36

ZGIS var būt efektīvs rīks ilggadīgo zālāju un dažu ekoloģiski nozīmīgu platību uzraudzībai (sk. 37.–41. punktu), taču ne tik sekmīgs attiecībā uz kultūraugu dažādošanu, jo šai prasībai ir laikā ierobežots raksturs (sk. 2. attēlu). Tāpēc maksājumu aģentūras nevar izmantot ZGIS, lai administratīvi pārbaudītu, vai kultūraugu dažādošana faktiski ir notikusi.

2. attēls

Zaļā saimniekošana: vispārējs apskats

Avots: Eiropas Komisija.

Trūkumi ilggadīgo zālāju noteikšanā dalībvalstīs

37

Ilggadīgo zālāju pozitīvā ietekme uz vidi ir plaši atzīta, tāpēc tos ir jāaizsargā. Ilggadīgie zālāji ir zeme, ko izmanto, lai audzētu vai nu dabīgi veidojušās (pašiesējušās), vai kultivētas (sētas) stiebrzāles vai citus lopbarības zālaugus, un kas piecus gadus vai ilgāk nav iekļauta saimniecības augsekas sistēmā²⁰. Tiesību aktos ir noteikti ierobežojumi ilggadīgo zālāju pārvēršanai atpakaļ aramzemē. Lai novērstu nozīmīgu pasliktināšanos, dalībvalstis nodrošina, ka ilggadīgo zālāju platības īpatsvars attiecībā pret lauksaimnieku deklarēto kopējo lauksaimniecības zemi samazinās ne vairāk kā par5 %²¹.

38

Mēs konstatējām labas prakses piemēru Zārā, kur ar ZGIS datu apakšslāņa palīdzību varēja līdz sīkākajam līmenim, kāds iespējams, izsekot un uzraudzīt zemes gabalu atsevišķu komponentu pārveidošanos ilggadīgos zālājos, piemēram, ja zemes gabalus sadalīja vai apvienoja. Tomēr apmeklētajās pārējās piecās dalībvalstīs/reģionos pastāvēja risks, ka eksistējošajos ilggadīgajos zālājos vai zemē, kas ir paredzēta pārveidošanai par ilggadīgiem zālājiem, pārmaiņas var palikt nepamanītas nepienācīgas uzraudzības un nepilnīgu ZGIS atsauces datu dēļ (sk. 8. izcēlumu).

Ekoloģiski nozīmīgu platību datu slānis dalībvalstīs bija izstrādes procesā

39

Saskaņā ar jaunajiem tiesību aktiem dalībvalstīm līdz 2018. gadam savās ZGIS ir jāreģistrē visas ilggadīgās ekoloģiski nozīmīgās platības atsevišķā datu slānī, lai varētu pārbaudīt, vai lauksaimnieki ir izpildījuši pienākumu kopumā vismaz 5 % no savas zemes saglabāt kā ekoloģiski nozīmīgas platības²².

40

Grafiskajā materiālā, ko, sākot ar 2016. pieprasījumu gadu un turpmāk, nodrošina saņēmējiem, ir jānorāda iepriekšējā gadā noteikto ekoloģiski nozīmīgo platību veids, lielums un atrašanās vieta, tostarp jānorāda zālāji, kas nav ilggadīgi²³. Lai izpildītu šo noteikumu, līdz 2018. gadam dalībvalstīm savās ZGIS ir jāizveido ekoloģiski nozīmīgu platību pamata datu slānis. Komisijas vadlīnijās ir teikts, ka, sākot ar pirmo (2015.) gadu, ekoloģiski nozīmīgu platību datu slānī ir jāiekļauj visas dalībvalstu izraudzītās un potenciālās ekoloģiski nozīmīgās platības, par kurām ir sagaidāms, ka vismaz trīs gadus tās paliks nemainīgas²⁴. Komisijas komentārs ir virzīts uz to, lai pakāpeniski tiktu veidots ekoloģiski nozīmīgu platību datu slānis, kurš pilnībā sāktu darboties līdz 2018. gadam.

8. izcēlums

Trūkumi ilggadīgo zālāju uzraudzībā

Lauksaimniecības zemes veids ir jāuzrauga no gada gadā, izmantojot ZGIS, lai noteiktu, vai aramzeme ir kļuvusi par ilggadīgiem zālājiem, kā tas notiek gadījumos, kad piecus gadus vai ilgāk uz tās galvenokārt ir augusi zāle un citi lopbarības zālaugi, kaut arī tā ir bijusi uzarta un apsēta ar citas šķirnes lopbarības zālaugiem.

Piecu gadu pārejas perioda izsekojamība nav nodrošināta

Austrijā, ja atsauces zemes gabali tiek nodoti no viena lauksaimnieka citam vai ja mainās to platība, saikne ar iepriekšējiem gadiem zūd. Līdz ar to zemes gabala statusu ZGIS vairs nevar ticami noteikt, un potenciālie ilggadīgie zālāji paliek neatklāti. Tas pats sakāms par Poliju un Skotiju, jo šo valstu ZGIS neietver informāciju par to, cik vecs ir zālājs, kas nav ilggadīgs (piemēram, zemes gabalu sedz zāle otro vai trešo gadu). Tāpēc zemes gabaliem, kurus klāj zālājs, iestādes nespēj izsekot, lai nodrošinātu to reģistrēšanu ZGIS kā ilggadīgos zālājus pēc piecu gadu cikla beigām. Līdzīgs stāvoklis ir arī Īrijā.

Ilggadīgo zālāju precīza atrašanās vieta nav reģistrēta ZGIS

Ziemeļreinā-Vestfālenē atsauces zemes gabalā parasti nav iespējams atšķirt ilggadīgos zālājus no aramzemes. Tā kā lauksaimnieku zīmējumi ar lauksaimniecībā izmantojamo platību, kas bija daļa no atbalsta pieteikuma, netika iekļauti ZGIS, ilggadīgo zālāju precīzas kontūras un potenciālie ilggadīgie zālāji nav izsekojami.

41

Atbildot uz mūsu aptaujas jautājumiem, lielākā daļa dalībvalstu/reģionu (26 no 44) paziņoja, ka ZGIS jau ir pilnībā ieviests ekoloģiski nozīmīgo platību datu slānis, bet pārējie 18 respondenti to būs ieviesuši līdz 2018. gadam, kā tas prasīts Regulā. Apmeklētajās dalībvalstīs jau ir pakāpeniski iesākta visu to ilggadīgo ekoloģiski nozīmīgo platību digitalizācija, kuras atrodas uz aramzemes vai blakus tai. Tomēr Skotija savā ZGIS vēl nav digitalizējusi nevienu ekoloģiski nozīmīgu platību, un Ziemeļreina-Vestfālene nav pareizi noteikusi visu ekoloģiski nozīmīgo platību kategorijas un lielumu, tāpēc aprēķini nav pareizi, jo dažiem elementiem, piemēram, dzīvžogiem vai koku puduriem, koeficienti ir atšķirīgi²⁵. Kad Īrija savā ZGIS ievadīja ekoloģiski nozīmīgo platību datu slāni ar ilggadīgajiem ainavas elementiem, iestādes nolēma izmantot informācijas kopu, kas atšķīrās no tās, ko izmantoja Valsts kartogrāfijas aģentūra, lai identificētu tādu elementu kā dzīvžogu un ūdensteču atrašanos vietu Tā kā šis datu slānis tehniski neatbilst pašreizējam datu slānim Īrijas zemes gabalu identifikācijas sistēmā, ekoloģiski nozīmīgo platību elementu robežas un aizņemtie laukumi ir nobīdīti, tāpēc ir grūti tos precīzi lokalizēt.

Trūkumi to ainavas elementu reģistrēšanā, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējo atbilstību vai agrovides shēmu

42

Ekoloģiski nozīmīgo platību aizsardzība turpina citu politikas virzienu vai instrumentu pasākumus, lai veicinātu vidi saudzējošāku lauksaimniecību, piemēram, savstarpējo atbilstību vai agrovides un klimata pasākumus lauku attīstības politikas ietvaros. Daļa no šiem noteikumiem ir dalībvalstu definētie ekoloģiski jutīgo apgabalu un konkrēta veida ainavas elementu (tādu kā krūmi, koki, buferjoslas vai koku puduri) aizsardzības standarti.

43

Pašreiz spēkā esošie ES tiesību akti neprasa, lai dalībvalstis savās ZGIS kartēs atzīmē ainavas elementus, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem. Tomēr ERP aptaujā 28 dalībvalstis/reģioni atzina, ka to ir izdarījuši saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem. 16 dalībvalstis/reģioni paziņoja, ka šie elementi nav pilnībā reģistrēti zemes gabalu identifikācijas sistēmā. Trīs no piecām apmeklētajām dalībvalstīm savās ZGIS ir reģistrējušas ainavas elementus, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem. Šādu elementu pareiza identificēšana un reģistrēšana ZGIS ir noderīga, lai izsekotu potenciālām izmaiņām vai konstatētu neatbilstības gadījumus, tostarp šādu elementu neatļautu aizvākšanu vai iznīcināšanu laika gaitā, un tā var sniegt efektīvu atbalstu administratīvajās sasaistu pārbaudēs. Tas attiecas arī tādām dalībvalstīm kā Austrija, kura maksā agrovides un klimata atbalstu par dažiem ainavas elementu veidiem. Mēs konstatējām, ka Austrijas un Vācijas zemes gabalu identifikācija sistēmās ir trūkumi saistībā ar šādu elementu pareizu identificēšanu un reģistrēšanu (sk. 9. izcēlumu). Grūtības, ar kurām nākas saskarties, zemes gabalu identifikācijas sistēmās ieviešot ticamus ainavas elementu datu slāņus, norāda uz problēmām, kas būs jāatrisina, kad tiks ieviests visaptverošs un efektīvs ekoloģiski nozīmīgo platību datu slānis.

9. izcēlums

Nepareizi identificētu un reģistrētu ainavas elementu piemēri

Ziemeļreinā–Vestfālenē tie ainavas elementi, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem, ne vienmēr ir pareizi norobežoti. Dažas no attēlā redzamo izslēgto ainavas elementu daļām (iezīmētas ar oranžu), tādas kā koku puduri vai koku rindas, faktiski bija attiecināmas, turpretī daži citi tāda paša veida ainavas elementi netika reģistrēti.

© North Rhine-Westphalian Chamber of Agriculture.

Austrijā maksājumu aģentūra regulāri reģistrēja meža joslas kā ainavas elementus (koku puduri iezīmēti zilā krāsā), lai gan tie ir daļa no tuvīnā meža. Kopumā tas nozīmē, ka lauku saimniecībām, kas apstrādā blakus esošo lauksaimniecības zemi, uz minētajām platībām nav tiesību un līdz ar to tās neatbilst prasībām, kuras ļauj saņemt atbalstu saskaņā ar agrovides shēmu.

© Austrian Paying Agency (AMA)

Vienkāršošana turpinās, taču joprojām saskaras ar grūtībām

44

Vienkāršošana ir Komisijas galvenais mērķis²⁶. Komisija uzskata, ka KLP vienkāršošana ir galvenais veids, kā uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju, saglabāt un radīt darbvietas un sekmēt lauku reģionu stabilu attīstību²⁷. Principā arī ZGIS būtu jāvienkāršo.

45

Vairākās regulās²⁸ attiecībā uz ZGIS tika pieņemts jauns noteikumu kopums līdz ar zaļās saimniekošanas prasībām. Tajās ir ietvertas jaunas prasības, piemēram, obligātais ģeotelpiskais atbalsta pieteikums, pievienoti vairāki ZGIS datu slāņi – sk. obligātos ZGIS datu slāņus I pielikumā – un dalībvalstīm paredzētās iespējas (t. i., stabilitātes robežvērtība, noteikums par biezību, kas nepārsniedz 100 koku uz hektāru). Visbeidzot, jaunu atbalsttiesīgas zemes kategoriju iekļaušana ZGIS ir saistīta ar vairākām problēmām, jo vietējā prakse ir atšķirīga.

Ģeotelpiskais atbalsta pieteikums ir noderīgs rīks

46

Lai identificētu visus lauksaimniecības zemes gabalus, ko apsaimnieko viens saņēmējs, un lai apstrādātu attiecīgos telpiskos un burtciparu datus, dalībvalstu iestādes līdz 2018. gadam nodrošina saņēmējus ar ģeotelpiskas atbalsta pieteikuma veidlapas sagatavi un atbilstošu grafisko materiālu²⁹. Atbildot uz Palātas aptaujas jautājumiem, 33 dalībvalstis/reģioni paziņoja, ka šāda sistēma jau ir ieviesta, lai noteiktu atbalsta pieteikumos deklarēto platību telpisko sakritību ar ZGIS reģistrēto informāciju. Pārējās 11 dalībvalstīs/reģionos³⁰ šāda sistēma (vēl) nav ieviesta.

47

Principā lauksaimnieki drīzumā sāks iesniegt atbalsta pieteikumus, izmantojot ģeotelpiskās metodes, proti, ziņas par viņu zemes gabalu lokalizāciju un lielumu tiks ņemtas no attēliem, kas ietverti ZGIS. Tomēr, sākot ar 2018. gadu, kad sistēmai jau jābūt pilnībā ieviestai, tikai tad, ja saņēmēji šo metodi izmantot nespēj, valsts vai reģionālo iestāžu pienākums ir tiem piedāvāt vai nu tehnisko palīdzību, vai atbalsta pieteikumu papīra formātā, un iestādēm ir jānodrošina visu deklarēto platību digitalizēšana.

48

Saskaņā ar mūsu revīzijas konstatējumiem visur, kur bija ieviesti ģeotelpiskie atbalsta pieteikumi, tie ievērojami uzlaboja ZGIS ietvertās informācijas kvalitāti (piemēram, Austrijā un Zārā). Administratīvo pārbaužu laikā nekavējoties tiek atklāta atsauces zemes gabalu un lauksaimniecības zemes gabalu konfigurācijas pārklāšanās vai zemes gabalu robežu neatbilstība, kas ģenerē kļūdu paziņojumus. Šajā sakarā arī Polija jau ir izstrādājusi ģeotelpisko atbalsta pieteikumu sistēmu, lai lauksaimnieki tos varētu iesniegt tiešsaistē. Tomēr 2015. pieprasījumu gadā mazāk par 1 % pieteikumu tika iesniegti elektroniski, jo Polijas lauksaimnieki dod priekšroku tradicionālajam papīra formātam.

Apmeklētās dalībvalstis nolēma nepiemērot stabilitātes robežvērtību

49

Jauns komponents 2014.–2020. gada KLP juridiskajā satvarā ir dalībvalstīm sniegtā iespēja neatjaunināt savas ZGIS, ja starpība starp jauno maksimālo atbalsttiesīgo platību un šīs pašas platības iepriekšējo novērtējumu nepārsniedz 2 % (“stabilitātes robežvērtība”)³¹. Šī jaunā noteikuma nolūks ir vienkāršot ZGIS administratīvo pārvaldību. Tomēr Komisija sniedza norādījumus³² dalībvalstīm, kuros noteikts, ka atjaunināšana ir vēlama – lai gan tiesību aktos nav prasības to veikt, ja starpība ir mazāka par 2 % (proti, no maksimālās atbalsttiesīgās platības ir vēlams izslēgt neattiecināmās daļas) – ikreiz, kad atbalsttiesīgajā platībā ir notikušas acīmredzamas izmaiņas³³, arī tad, ja šīs izmaiņas ir zem 2 % robežvērtības. Neviena no revīzijas laikā apmeklētajām dalībvalstīm nebija piemērojusi 2 % stabilitātes robežvērtību.

Neobligāto noteikumu par biezību, kas nepārsniedz 100 koku uz hektāru, ir sarežģīti izpildīt

50

Jaunajā KLP juridiskajā satvarā ir iekļauts noteikums par to, ka zemes gabals ar izklaidus augošiem kokiem tagad ir uzskatāms par atbalsttiesīgu, ja koku skaits uz hektāru ir mazāks par 100 un ja lauksaimnieciskās darbības ir iespējams veikt līdzīgā veidā kā tajā pašā apgabalā esošos zemes gabalos, kuros koku nav³⁴. Koki, kuri uzskatāmi par “noganāmiem” (ko var izmantot noganīšanai), nav jāietver 100 koku robežvērtībā. Saskaņā ar Komisijas interpretāciju “noganāmi” ir tie koki, kuri ir faktiski pilnībā pieejami lauksaimniecības dzīvnieku ganībām. Mūsu veiktā analīze apstiprināja, ka, interpretējot fotogrāfijas, šādus kokus ir grūti noteikt, un tas savukārt rada nenoteiktību zemes (daļēju) atbalsttiesību novērtēšanā lauksaimniecības atbalsta saņemšanai un izraisa sarežģījumus un palielina administratīvo slogu dalībvalstīm.

Jaunas atbalsttiesīgo zemes gabalu specifikācijas sagādāja problēmas ZGIS

51

KLP noteikumos 2014.–2020. gadam tika ieviestas specifikācijas un skaidrojumi saistībā ar atbalsttiesīgo zemi. Parasti tikai tā lauksaimniecības zeme, kas reģistrēta ZGIS un ko galvenokārt izmanto lauksaimnieciskām darbībām, var pretendēt uz pirmā pīlāra maksājumiem. Atbalsttiesības nosaka atkarībā no zemes statusa (aramzeme, ilggadīgie zālāji vai ilggadīgie stādījumi) un no izmantošanas veida. Pieņemamās darbības ir lauksaimnieciskā ražošana (piemēram, kultūraugu audzēšana) vai zemes uzturēšana tādā stāvoklī, kas piemērots ganīšanai vai kultūru audzēšanai. Lai zemi uzturētu šādā stāvoklī, lauksaimniekam šajā zemē ir vai nu regulāri (piemēram, reizi gadā) jāveic minimālās uzturēšanas darbības, vai arī šai zemei piemīt tādas iezīmes, ka tā ir piemērota noganīšanai vai kultūru audzēšanai. Principā tas attiecināms uz visu veidu zemi.

52

Ja dalībvalsts ir noteikusi “minimālas uzturēšanas darbības”, kas veicamas uz zemes, ko neizmanto ražošanai, maz ticams, ka šīs darbības ir pārbaudāmas ar ZGIS palīdzību. Vienīgi tādas platības, kuras ir pilnībā aizaugušas vairāk nekā ierobežotu laikposmu un kurās tādējādi nenotiek nekāda darbība, varētu identificēt ZGIS, ja salīdzinātu atjauninātos fotoattēlus ar sistēmā saglabātu vecāku informāciju. No otras puses, dalībvalstu pienākums ir pārbaudīt, vai atsauces zemes gabalu statuss ir pareizs, un pēc pārbaudes, piemēram, ja tā veikta uz vietas, pareizi reģistrēt izmaiņas savā ZGIS (sk. 10. izcēlumu).

10. izcēlums

Labas prakses piemērs saistībā ar minimālu uzturēšanas darbību reģistrēšanu ZGIS

Horvātijā atsauces zemes gabaliem, kuros ir deklarētas minimālas uzturēšanas darbības, piešķir īpašu kodu, lai tos apzīmētu kā uz laiku neattiecināmus, ja pārbaudēs uz vietas konstatē, ka nekādas darbības faktiski nav veiktas. Ar atšķirīgu kodu apzīmē tās platības, kuras ir pastāvīgi neattiecināmas. Tas ir labs risinājums, lai ZGIS reģistrētu neatbilstību prasībai veikt minimālas uzturēšanas darbības.

53

Jauna atbalsttiesīga ilggadīgo zālāju kategorija attiecas uz “platībām, ko var noganīt un kas veido daļu no izveidotās vietējās prakses, ja stiebrzāles un citi lopbarības zālaugi tradicionāli nav dominējoši ganību teritorijās”. Dalībvalstīm šādas platības ir jānosaka un jādefinē, kā arī jāreģistrē savās ZGIS. Parasti tās ir platības ar ierobežotu lauksaimniecisku potenciālu, kurās aug virši (piemēram, Vācijā), vai koplietošanas ganības (Portugālē), turklāt vizuāli tās atgādina novārtā pamestu vai slikti uzturētu zemes gabalu. Tāpēc, kā mēs konstatējām Īrijā un Ziemeļreinā-Vestfālenē, fotoattēlu interpretēšana zemes gabalu identifikācijas sistēmā bieži vien nav pietiekama, lai precīzi noteiktu, vai šāda veida zeme ir atbalsttiesīga. Tas pats sakāms par minimālas uzturēšanas darbībām (sk. 52. punktu). Dalībvalstu iestāžu pieejai vairāk jābalstās uz riska novērtējumu, piemēram, jāveic mērķtiecīgi apmeklējumi uz vietas (sk. arī 23.–25. punktu) vai jāizmanto pusautomatizēti rīki (sk. 29. punktu).

Komisijas centieni vienkāršot ZGIS vēl nav vainagojušies panākumiem

54

Visbeidzot, Palāta analizēja Komisijas centienus saistībā ar ZGIS vienkāršot jauno 2014.–2020. gada KLP regulējumu kopš tā ieviešanas. 2015. gada maijā tika ieviestas sešas būtiskas izmaiņas, kas varētu skart ZGIS (sk. 3. attēlu):

3. attēls

Jaunās KLP ieviestās izmaiņas, kas ietekmē ZGIS

Avots: Eiropas Komisija.

55

Saskaņā ar mūsu veikto analīzi šīs izmaiņas nāk par labu vai nu saņēmējam (a)–c) punkts), vai maksājumu aģentūrai (d)–f) punkts), bet ne abiem. Īpaši ar a)–c) punktā uzskaitītajām izmaiņām saistīto noteikumu un procedūru sarežģītība ir padarījušas dalībvalstu administratīvo slogu vēl smagāku, jo, izmantojot ZGIS, ir grūti konstatēt, vai buferjoslas un palielinātās atļautās ne vairāk kā četrus metrus platās atstarpes ir pareizi noteiktas. Turklāt atļauja nedeklarētās vai nepareizi noteiktās ekoloģiski nozīmīgās platības kompensēt ar citām ekoloģiski nozīmīgām platībām padara pārbaudes uz vietas vēl laikietilpīgākas. Galīgo spriedumu par to, vai lauksaimnieks ir ievērojis noteikumus, nevar formulēt, salīdzinot sākotnējā pieprasījumā iekļauto informāciju par ekoloģiski nozīmīgām platībām ar ZGIS ietverto informāciju: ja noteikumi nav ievēroti, dalībvalstu iestādēm, iespējams, ir jāveic turpmāki pasākumi.

19Regula (ES) Nr. 1307/2013.

20Regula (ES) Nr. 1307/2013, 4. panta 1. punkta h) apakšpunkts.

21Regula (ES) Nr. 1307/2013, 45. panta 2. punkts.

22Lai aprēķinātu šo procentuālo daļu, ainavas elementus, piemēram, neieskaita šajā platībā, bet gan nosaka to svēruma koeficientu un pārvērš hektāros.

23Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību, 17. panta 4. punkts (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

24Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Ekoloģiski nozīmīgu platību datu slāņa vadlīnijas (DSCG/2014/31 final rev1).

25Sk. Regulu (ES) Nr. 1307/2013, X pielikumu, piemēram, 1 m dzīvžoga (pārrēķina koeficients: 5 un svēruma koeficients: 2) tiek ieskaitīts kā 10 m² liela ekoloģiski nozīmīga platība, savukārt 1 m² koku pudura (svēruma koeficients: 1,5) – tikai kā 1,5 m² liela platība.

26Sk. http://www.consilium.europa.eu/lv/policies/cap-simplification.

27Sk. http://ec.europa.eu/agriculture/simplification/index_en.htm.

28Regula (ES) Nr. 1306/2013, Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014 un Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014.

29Regula (ES) Nr. 809/2014, 17. pants.

30Šajā skaitlī ir iekļauti arī astoņi Vācijas reģioni.

31Regula (ES) Nr. 640/2014, 5. panta 3. punkts.

32DSCG/2014/33 – final rev 3, 3.2. sadaļa.

33Ir parādījies neattiecināms elements (piemēram, nesen uzcelta māja).

34Regula (ES) Nr. 640/2014, 9. panta 3. punkts: “Lauksaimniecības zemes gabalu ar izklaidus augošiem kokiem uzskata par atbalsttiesīgu platību, ja lauksaimnieciskās darbības ir iespējams veikt līdzīgā veidā kā tajā pašā apgabalā esošos zemes gabalos, kuros koku nav, un ja koku skaits uz vienu hektāru nepārsniedz maksimālo biezību.” Šo biezību dalībvalstis nosaka un paziņo, ņemot vērā tradicionālo lauksaimniecības kultūru audzēšanas praksi, dabas apstākļus un vides apsvērumus.

III daļa

Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies, taču pietiekama uzmanība nav pievērsta šīs sistēmas darbības rezultātiem

56

Attiecībā uz ZGIS Komisijai ir svarīga loma uzraudzībā, lai palīdzētu nodrošināt dalībvalstu pārvaldīto sistēmu efektivitāti un lietderību. Pirmkārt, tai ir jāsniedz dalībvalstīm pienācīgs atbalsts un norādījumi, lai saskaņoti interpretētu ES noteikumus un efektīvi uzraudzītu KLP maksājumus. Komisija arī regulāri revidē dažādu dalībvalstu un reģionu ZGIS, lai iegūtu pārliecību par to, ka tās darbojas pienācīgi, un lai aizsargātu ES budžetu, piemērojot finanšu korekcijas gadījumos, kad tiek atklāti nozīmīgi trūkumi. Komisijai cieši jāseko arī to rīcības plānu izpildei, kas sagatavoti zemes gabalu identifikācijas sistēmu trūkumu novēršanai. Ar kvalitātes novērtēšanas palīdzību Komisijai jāgūst ticams pārskats par ES darbojošos ZGIS efektivitāti un jāspēj novērtēt dalībvalstu progress atklāto trūkumu novēršanā. Visbeidzot, zināšanas par ZGIS pārbaužu rentabilitāti varētu palīdzēt mērķtiecīgāk virzīt pārbaudes turp, kur tās ir visefektīvākās, un labāk novērtēt jauno politikas tendenču ieviešanu un kontroles izmaksas.

Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas norādījumi saistībā ar ZGIS ir uzlabojušies

57

Iepriekšējā (2017.–2013. gada) KLP periodā Komisija nebija izstrādājusi īpašus norādījumus saistībā ar ZGIS. Stāvoklis ir būtiski mainījies attiecībā uz 2014.–2020. gada KLP, un 2014. un 2015. gadā Komisija publicēja vairākas ar ZGIS saistītas vadlīnijas³⁵.

58

Nolūkā stiprināt dalībvalstīm sniegtos norādījumus un atbalstu, gatavojoties KLP reformai 2015. gadā, Komisija izveidoja struktūrvienību³⁶, kuras vienīgais uzdevums ir ieviest tiešos maksājumus. Īpaši kopš 2014. gada Komisija ir intensificējusi informācijas sniegšanu dalībvalstīm un saziņu ar tām, piemēram, organizējot vairākas divpusējas sanāksmes, publicējot materiālus vai regulāri rīkojot darbseminārus saistībā ar ZGIS.

59

Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas norādījumi saistībā ar ZGIS ir uzlabojušies, taču tie galvenokārt ir vērsti uz likumības un pareizības aspektiem un sniedz maz informācijas par to, kā uzlabot uzraudzības izmaksu lietderību.

Rīcības plāni un finanšu korekcijas novērsa ZGIS nepilnības

60

Rīcības plāni (sk. 4. attēlu) ir līdzeklis, ko Komisija izmanto, lai novērstu sistēmiskos trūkumus, kas ZGIS vērojami dalībvalstu līmenī. Līdz 2015. gada beigām attiecīgās dalībvalstis pēc Komisijas lūguma bija izstrādājušas septiņus kopīgus ZGIS rīcības plānus. Papildus pēc Komisijas norādījuma izstrādātajiem rīcības plāniem dalībvalstis vai reģioni var pēc savas iniciatīvas izstrādāt plānus konkrētu trūkumu novēršanai. Kopš 2007. gada ir sagatavoti desmit šādi plāni.

61

Atšķirībā no 2007.–2013. gada KLP tagad Komisijas ierosinātajiem rīcības plāniem ir skaidrs juridisks pamats³⁷. Regulā ir noteikts, ka rīcības plānos ir jāiekļauj skaidri progresa rādītāji un ka šos plānus, apspriežoties ar Komisiju, ir noteikusi attiecīgā dalībvalsts. Jaunākajos rīcības plānos (Grieķijai, Spānijai, Francijai un Anglijai) šādi rādītāji ir ietverti. Savā 2015. gada darbības pārskatā Komisija norāda, ka Francijai, tāpēc ka tā nav izpildījusi galvenās rīcības plānā definētās saistības, ir jāveic pasākumi šo problēmjautājumu novēršanai un jāsniedz sīkāk izstrādāti progresa rādītāji. Pēc 2014. un 2015. gadā veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem Grieķijā platība, kas reģistrēta kā ilggadīgie zālāji, samazinājās no 3,6 miljoniem ha līdz 1,5 miljoniem ha, bet Spānijā atbalsttiesīgā lauksaimniecības zeme samazinājās no 18,4 miljoniem ha līdz 15,6 miljoniem ha³⁸.

62

No 1999. gada līdz 2015. gada beigām Komisija ir pieņēmusi 49 lēmumus par dažu dalībvalstu veikto izdevumu posteņu izslēgšanu no ES finansējuma saskaņā ar Eiropas lauksaimniecības fondiem; šo lēmumu pamatā bija arī ar ZGIS saistīto noteikumu pārkāpumi. Trīs 2015. gadā pieņemtie lēmumi attiecās uz pārkāpumiem saistībā ar ZGIS. 2015. gadā astoņām dalībvalstīm³⁹ piemēroja finanšu korekcijas, jo bija trūkumi saistībā ar ZGIS.

63

Pārskatā par 2014. gadu mēs novērtējām, vai izlasē iekļautās sešas dalībvalstis⁴⁰ bija efektīvi un laikus novērsušas trūkumus saistībā ar ZGIS un vai Komisija bija piemērojusi finanšu korekcijas saskaņā ar tiesību aktiem. Visos pārbaudītajos gadījumos Komisija bija vai piemērojusi finanšu korekcijas, vai arī bija sākusi atbilstīguma noskaidrošanas procedūras.

4. attēls

Pārskats par ZGIS rīcības plāniem un ZGIS finanšu korekcijām kopš 2006. gada

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.

64

Tomēr bieži vien pagāja diezgan ilgs laiks kopš attiecīgā pieprasījuma gada un kalendārā gada, kad beidzot tika piemērota finanšu korekcija (sk. 2. tabulu). Termiņi, kas tika noteikti KLP regulā 2014.–2020. gadam, bija vērsti uz atbilstīguma noskaidrošanas procedūras racionalizāciju.

2. tabula

Piemēri Komisijas 2015. gada lēmumiem izslēgt no Eiropas lauksaimniecības fondiem piešķirtā finansējuma atsevišķus izdevumus, kas saistībā ar ZGIS ir radušies dalībvalstīm

Attiecīgā dalībvalsts | Attiecīgais pieprasījuma gads | Komisijas lēmuma nr.
Bulgārija | 2009. g. | Lēmums (ES) 2015/103
Spānija | 2006., 2007. un 2008. g. | Lēmums (ES) 2015/103
Francija | 2008. un 2009. g. | Lēmums (ES) 2015/103
Lietuva | 2007. un 2008. g. | Lēmums (ES) 2015/103
Portugāle | 2009. g. | Lēmums (ES) 2015/1119
Īrija | 2008. un 2009. g. | Lēmums (ES) 2015/1119

Avots: Eiropas Komisija.

ZGIS kvalitātes novērtēšanas rezultātu ticamību negatīvi ietekmēja trūkumi tās metodoloģijā un piemērošanā

65

Kopš 2010. gada, pēc tam, kad tika konstatēti regulāri ar ZGIS saistīti trūkumi visā ES un kad dalībvalstīm tika piemērotas nozīmīgas finanšu korekcijas (sk. 60.–64. punktu), Komisija ieviesa ZGIS kvalitātes novērtēšanu⁴¹ kā obligātu rīku, ar kura palīdzību dalībvalstīm bija proaktīvi ik gadu jākonstatē trūkumi sistēmā un vajadzības gadījumā jāveic koriģējoši pasākumi. Kvalitātes novērtēšana ir paredzēta kā sistemātiska un konsekventa lauksaimniecības platības un noteiktu saistīto elementu pārskatīšana visā ES. Tā balstās uz tādas izlases pārbaudi, kurā ietverti no 500 līdz 1 250 atsauces zemes gabaliem no katras ZGIS. Pašlaik kvalitātes novērtēšanas sistēmā ir ietverti seši kvalitātes elementi, kas jāpārbauda⁴² (sk. II pielikumu). Ik gadu tiek publicētas izmaiņas kvalitātes novērtēšanas metodoloģijā, un reizēm līdz galīgās redakcijas pieņemšanai apgrozībā ir vairākas versijas. Laika gaitā metodoloģija ir ievērojami mainījusies⁴³.

66

Mūsu rīkotajā aptaujā par ZGIS daudzas dalībvalstis norādīja uz problēmu, ko apstiprināja arī kvalitātes novērtēšanas profesionālapskatē⁴⁴ iesaistītie eksperti, proti, kvalitātes novērtēšanas metodoloģija ir sarežģīta un tā ir jāvienkāršo. Arī mūsu revīzija apstiprināja grūtības, ar kurām dalībvalstis saskaras, pareizi un konsekventi piemērojot ZGIS kvalitātes novērtēšanas metodoloģiju (sk. 11. izcēlumu).

67

Mēs atklājām problēmas arī saistībā ar izlases veidošanas pieeju kvalitātes novērtēšanas vajadzībām. Lai iegūtu jēgpilnus rezultātus, ZGIS kvalitātes novērtēšanas izlasei ir jābūt reprezentatīvai attiecībā pret visu lauksaimniecības zemes gabalu kopu katrā dalībvalstī/reģionā, kur tiek veikta kvalitātes novērtēšana. Saskaņā ar tiesisko regulējumu dalībvalstij jāveic kvalitātes novērtēšana, pamatojoties uz izlasē iekļautiem apgabaliem un līdz ar to – ZGIS atsauces zemes gabalu izlasi.

11. izcēlums

Piemēri kvalitātes novērtēšanas metodoloģijas nepareizai vai nekonsekventai piemērošanai

Ziemeļreinā-Vestfālenē, kad 2014. gadā bija izveidota zemes gabalu izlase kvalitātes novērtēšanai, maksājumu aģentūra kārtējā ZGIS atjaunināšanā izlaboja 237 atsauces zemes gabalus jeb 30 % no izlases (tostarp tā pārbaudīja jaunos attēlus, kas bija saņemti kvalitātes novērtēšanas vajadzībām). Kvalitātes novērtēšanas testus veica pēc tam, pamatojoties uz atjaunināto informāciju sistēmā. Tādējādi kvalitātes novērtēšanas rezultāti nebija objektīvi.

Saskaņā ar ZGIS kvalitātes novērtēšanas metodoloģiju maksājumu aģentūrām ir jāapmeklē uz vietas tie zemes gabali, kuriem fotoattēlu interpretēšana neļauj izdarīt secinājumus par to stāvokli. Tomēr mūsu rīkotajā aptaujā tikai 17 no 44 respondentiem norādīja, ka veic šādus apmeklējumus. Dažus atsauces zemes gabalus Īrijā, Polijā un Skotijā kvalitātes novērtēšanas laikā nemērīja, lai gan to patiešām bija iespējams izdarīt un tas bija jādara saskaņā ar metodoloģiju.

Kvalitātes novērtēšanas 4. elementa interpretācija nebija konsekventa. Polijā atbildīgās iestādes neuzskatīja, ka ZGIS iekļautajiem zemes gabaliem (t. i., tiem, kas ir digitalizēti un ar unikālu identifikāciju) varētu piemist būtisks defekts. Tā kā digitalizācija un unikāla identifikācija ir priekšnosacījumi iekļaušanai ZGIS, kvalitātes novērtēšanas 4. elementa kritērijiem varētu atbilst jebkurš zemes gabals⁴⁵.

Īrijā, Austrijā un Vācijā (Zārā un Ziemeļreinā-Vestfālenē) mēs konstatējām, ka nebija pienācīgi nodalīti pienākumi darbiniekiem, kas veica kvalitātes novērtēšanu, un tiem, kuri atjaunināja ZGIS, tādējādi pastāv risks, ka vieni un tie paši darbinieki atjaunina sistēmu un pēc tam to analizē.

68

Kvalitātes novērtēšanas laikā no 2010. līdz 2014. gadam dalībvalstis izraudzījās apgabalus, savukārt Komisija (KPC) – testējamos atsauces zemes gabalus. Savu apmeklējumu laikā mēs konstatējām trūkumus dalībvalstu veiktajā atlasē gan saistībā ar apgabaliem, gan saistībā ar atsauces zemes gabaliem, un šie trūkumi nelabvēlīgi ietekmēja rezultātu reprezentativitāti un salīdzināmību gan dažādu dalībvalstu līmenī, gan laika gaitā (sk. 12. izcēlumu).

12. izcēlums

Daži trūkumi, kas konstatēti kvalitātes novērtēšanai izraudzīto paraugu izlasē 2010.–2014. gadā

Visās šīs revīzijas laikā apmeklētajās dalībvalstīs kvalitātes novērtēšanai izraudzītie apgabali bija atlasīti nevis no visas datu kopas, bet drīzāk no apgabaliem, ko aptver attālinātā izpēte⁴⁶, kas attiecās tikai uz nelielu daļu no konkrētās dalībvalsts/reģiona teritorijas. Zemes gabali, kas nebija iekļauti attālinātajā izpētē, nekādi nevarēja tikt atlasīti. Cita problēma bija saistīta ar faktu, ka kvalitātes novērtēšanai izraudzītajos apgabalos ne vienmēr bija pārstāvēti visi dalībvalsts/reģiona ainavu tipi (piemēram, kalnu ganības Austrijā vai koplietošanas zeme Īrijā).

Īrijā apgabali, uz kuriem attiecās kvalitātes novērtēšana 2013. un 2014. gadā, nebija pietiekami izkliedēti, un tas vieš šaubas par to, kā tie tika atlasīti.

69

Komisija ir centusies uzlabot izlases veidošanas metodoloģijas efektivitāti kvalitātes novērtēšanas vajadzībām, sākot ar 2015. gada kvalitātes novērtēšanu, un iegrožot izmaksas. Līdz ar to novērtēšanai atlasīto apgabalu skaits ievērojami saruka. Komisija veica divus statistikas testus, lai validētu izlases veidošanas jaunās metodoloģijas reprezentativitāti. Testi apstiprināja, ka nav būtiskas atšķirības starp izlases reprezentativitāti 2014. un 2015. gadā, lai gan dažos gadījumos to bija nelabvēlīgi ietekmējis kvalitātes novērtēšanai atlasīto apgabalu ierobežotais skaits, tāpēc to varētu uzlabot pēc tam, kad būs veikts izmaksu un ieguvumu novērtējums.

Kvalitātes novērtēšanas rezultātus nepietiekami izmantoja ZGIS datu kvalitātes uzlabošanai

70

Viens no kvalitātes novērtēšanas mērķiem ir vajadzības gadījumā veikt koriģējošas darbības. Ja tiek konstatēta neatbilstība svarīgākajiem kvalitātes elementiem, dalībvalstīm parasti ir jāizstrādā koriģējošo darbību plāns. Tomēr divās revidētajās dalībvalstīs/reģionos (Īrijā un Skotijā) tā tika konstatēta regulāri, taču koriģējošo darbību plāni netika izstrādāti. Un tie nav tikai atsevišķi gadījumi. 2014. gadā Komisija novēroja, ka no 20 dalībvalstīm vai reģioniem, kam būtu bijis jāsagatavo šie plāni, pamatojoties uz 2014. gadā veiktās kvalitātes novērtēšanas rezultātiem, seši (30 %) to nebija izdarījuši.

71

Komisija ir atbildīga par kvalitātes novērtēšanas rezultātu uzraudzību. Tā veica uzticamības pārbaudes un sazinājās ar dalībvalstīm un reģioniem, kuru kvalitātes novērtēšanas ziņojumos bija konstatējusi acīmredzamas kļūdas vai kļūdas aprēķinos. Tomēr Komisija (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD) saņemtos kvalitātes novērtēšanas rezultātus nepakļauj rūpīgākai pārbaudei attiecībā uz ZGIS kvalitātes novērtējuma ticamību vai neatbilstības cēloņu noskaidrošanu. Nebija arī dalībvalstu un reģionu vēsturisko datu tendenču analīzes, kvalitātes novērtējuma izlecošo vērtību analīzes, kā arī analīzes atkarībā no atsauces zemes gabalu veida. Šāda analīze būtu palīdzējusi Komisijai konstatēt kvalitātes elementu neizskaidrojamas novirzes vai tendences.

72

Informācijas nolūkos Komisija apmeklēja tikai ierobežotu skaitu dalībvalstu vai reģionu, lai apspriestu kvalitātes novērtēšanas rezultātus un noskaidrotu metodoloģiju, un veica dažas atsevišķas kvalitātes novērtēšanas revīzijas⁴⁷. Dažu ZGIS kvalitātes novērtēšana bija iekļauta Komisijas regulārajās platībatkarīgā atbalsta revīzijās⁴⁸, lai gan pirms apmeklējamo dalībvalstu atlases kvalitātes novērtēšanas rezultāti netika nepārprotami ņemti vērā. Pamatojoties uz 2014. gadā veiktās kvalitātes novērtēšanas rezultātiem, KPC sagatavoja ZGIS izvērtēšanas ziņojumus par piecām dalībvalstīm/reģioniem⁴⁹, ko 2015. gadā bija revidējis Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD; pēc tam Kopīgo pētniecības centru uzaicināja piedalīties trīs attiecīgos apmeklējumos. Šie informatīvos nolūkos veiktie apmeklējumi un revīzijas nebija pietiekami, lai iegūtu pārliecību par kvalitātes novērtēšanas rezultātu ticamību, kurus katru gadu saņem par visām ZGIS.

35Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD: DSCG/2014/31 (ekoloģiski nozīmīgo platību datu slānis), DSCG/2014/32 (pārbaudes uz vietas), DSCG/2014/33 (ZGIS), DSCG/2014/39 (ģeotelpiskie atbalsta pieteikumi); Kopīgais pētniecības centrs (sadarbībā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD): DS-CDP-2015-06 (tehniski norādījumi saistībā ar proporcionalitātes sistēmas piemērošanu ilggadīgiem zālājiem), DS-CDP-2015-11 (ZGIS atjaunināšana) unDS-CDP-2015-10 (datu slāņu pārvaldība).

36Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātā D.3 struktūrvienība darbojas kopš 2014. gada janvāra.

37Regula (ES) Nr. 1306/2013, 41. panta 2. punkts. Regula stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī.

38Saskaņā ar informāciju, ko Komisijas sniedza savā atbildē uz 7.8. izcēlumu mūsu 2014. gada pārskatā.

39Beļģija, Bulgārija, Spānija, Francija, Īrija, Lietuva, Portugāle un Apvienotā Karaliste.

40Bulgārija, Grieķija, Spānija, Itālija, Portugāle un Rumānija.

41Novērtēšanas juridiskais pamats iepriekš bija Regulas (EK) Nr. 1122/2009 6. panta 2. punkts, tagad – Regulas (ES) Nr. 640/2014 6 pants.

427. KE “Pārkāpumu skaits, kuri konstatēti, veicot pārbaudes uz vietas” tika izslēgts, sākot ar 2015. gada kvalitātes novērtēšanu.

43Šajās izmaiņās ietilpst, piemēram, galveno jēdzienu pārskatīšana vai precizēšana (piemēram, “būtiski trūkumi” – izpildāmo testu kompleksa 5.1. vienība), kvalitātes elementa aprēķināšanas formulas pārskatīšana (piemēram, 5. KE–7. KE izpildāmo testu kompleksa 5.1. vienībā), jauna komponenta pievienošanas kvalitātes elementam (piemēram, 1.b. KE pievienošana izpildāmo testu kompleksa 5.3. vienībā), kāda kvalitātes elementa izslēgšana (7. KE izpildāmo testu kompleksa 6.0. vienībā) vai kvalitātes elementu numerācijas maiņa (izpildāmo testu kompleksa 6.0. vienībā 3. un 4. elements tiek mainīts vietām).

44“Peer review of the LPIS QA Framework” [“ZGIS kvalitātes novērtēšanas sistēmas profesionālapskate”], ko vadīja Sytze de Bruin (Vageningas universitāte) un Gábor Csornai, (Consultant V4.0)

45Pārējās apmeklētās dalībvalstis izmantoja dažādus iemeslus, lai zemes gabalus novērtētu kā neatbilstošus 4. elementa kritērijiem, piemēram, tas attiecās uz blokiem, kur apvienoti vairāki zemes gabali, vai gadījumos, kad ar vienu identifikatoru bija apzīmētas vairākas lauka daļas; platības tika uzskatītas par neattiecināmām, lai gan maksimālā atbalsttiesīgā platība bija lielāka par 0; zemes gabaliem perimetrs nebija pareizs vai arī tie nebija norobežoti un tos nebija iespējams lokalizēt; nebija vienas vai vairāku robežu.

46Atskaitot gadījumus, kad dalībvalsts vai reģions neizmanto attālināto izpēti (Austrija, Skotija).

47Piemēram, 2014. gadā – Īrijā un Nīderlandē.

482013. gadā ZGIS kvalitātes novērtēšana tika iekļauta tikai Spānijā, Itālijā un Zviedrijā. 2014. gada revīzijās tā tika iekļauta Bulgārijā, Īrijā, Lietuvā, Nīderlandē un Apvienotā Karaliste (Anglijā).

49Beļģija (Flandrija), Dānija, Kipra, Somija un Apvienotā Karaliste (Skotija).

Secinājumi un ieteikumi

73

Informācija, kas reģistrēta ZGIS – svarīgā IAKS sastāvdaļā –, ir pamats pareizu platībatkarīgo maksājumu piešķiršanai lauksaimniekiem. Šai sistēmai ir jāatbilst zināmām prasībām, kas formulētas KLP regulās, un jādarbojas kā rīkam, ar kura palīdzību uzrauga jaunos KLP elementus. Tāpēc ir būtiski, lai ZGIS ietvertie dati būtu ticami: tas nodrošina maksājumu likumību un pareizību. Datu ticamība ir atkarīga no efektīvas un lietderīgas atjaunināšanas, kā arī pārbaudēm un uzraudzības, ko veic gan Komisija, gan dalībvalstis.

74

Revīzijas laikā tika meklēta atbilde uz jautājumu: Vai zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir labi pārvaldīta? Mēs secinājām, ka zemes gabalu identifikācijas sistēma ir noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot.

75

Ja ZGIS pienācīgi atjaunina un analizē, tā var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, kad jānovērš un jāatklāj ar platību saistītās kļūdas atbalsta pieteikumos. Iepriekšējos gados ticamības deklarācijas vajadzībām veikto revīziju rezultāti liecina, ka rīcības plāni un finanšu korekcijas novērš ZGIS nepilnības attiecīgajās dalībvalstīs. Tomēr ir iespējamas dažas uzlabojumu jomas.

76

ZGIS atjaunināšanas procesā, kad ortofotoattēli lielākoties jau bija atjaunināti, revidētās dalībvalstis saskārās ar grūtībām, ja bija pareizi jānosaka atsauces zemes gabalu maksimālās atbalsttiesīgās platības. Tas notika galvenokārt tajos gadījumos, kad ar ortofotoattēliem vien nepietika, lai pārliecinoši novērtētu attiecināmību, piemēram, dažu paveidu zālājiem (sk. 14.–29. punktu). Dažās ZGIS bija iekļauta papildu informācija par īpašumtiesībām un nomas tiesībām, lai pārliecinātos, ka katru zemes gabalu ir deklarējis attiecīgais lauksaimnieks (sk. 30. un 31. punktu). Dalībvalstis ne vienmēr novērtēja savu ZGIS rentabilitāti, lai labāk sagatavotu attiecīgās pārbaudes. Šāds vērtējums palīdzētu izstrādāt lietderīgākas kontroles sistēmas un veidotu pamatu turpmākiem politikas ietekmes novērtējumiem (sk. 32. un 33. punktu).

Jāuzlabo procedūras, lai paaugstinātu ZGIS datu ticamību un uzlabotu darbības rezultātu mērīšanu

1. ieteikums. Jāuzlabo procedūras, lai paaugstinātu ZGIS datu ticamību

Pamatojoties uz skaitļos izteiktu izmaksu un ieguvumu analīzi un riska novērtējumu, dalībvalstīm pašreizējā KLP periodā jāiegulda vēl vairāk darba, lai paaugstinātu ZGIS datu ticamību, šajā nolūkā laikus un rūpīgi atjaunojot sistēmu. Tā kā proporcionālā novērtēšana ir sarežģīta, dalībvalstīm, kuras izvēlas šo pieeju, pašreizējā KLP periodā vēl vairāk jāstrādā, lai izstrādātu proporcionalitātes katalogu ar skaidru aprakstu un novērtēšanas kritērijiem, un jāizmanto papildu tehniskie līdzekļi, lai paaugstinātu ortofotoattēlu analīzes objektivitāti un nodrošinātu reproducējamību. Dalībvalstīm arī jāapsver iespēja savās ZGIS reģistrēt datus par īpašuma un nomas tiesībām kad vien iespējams un ja tas ir izmaksu ziņā lietderīgi.

2. ieteikums. Jāmēra ZGIS īstenošanas rentabilitāte

Ar Komisijas atbalstu dalībvalstīm pašreizējā KLP periodā jāizstrādā un jāievieš sistēma savu ZGIS darbības un atjaunināšanas izmaksu novērtēšanai. Tas ļautu dalībvalstīm izmērīt savu ZGIS darbības rezultātus un sistēmas uzlabojumu rentabilitāti.

77

KLP 2014.–2020. gada juridiskajā regulējumā attiecībā uz ZGIS ir palielinājies to prasību skaits, kas jāpārbauda dalībvalstīm. ZGIS pielāgošana zaļajai saimniekošanai virzās uz priekšu, bet vēl nav pabeigta, un, izmantojot ZGIS, zaļo maksājumu nosacījumus var pārbaudīt tikai daļēji (sk. 34.–41. punktu). Citi videi labvēlīgi elementi, kā ainavas elementi, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem, šajā sistēmā nav iekļauti, un gadījumos, kad dalībvalstis tos brīvprātīgi bija ietvērušas, mēs konstatējām gadījumus, kad tie bija nepareizi reģistrēti sistēmā (sk. 42. un 43. punktu).

78

Vienkāršošana turpinās, taču, lai gan tādu rīku kā ģeotelpiskie atbalsta pieteikumi ieviešana ir pozitīvs faktors, tā joprojām sagādā grūtības, jo daži noteikumi vai nu netiek piemēroti praksē (2 % stabilitātes robežvērtība), vai arī to izpilde ir sarežģīta (noteikums par biezību, kas nepārsniedz 100 koku uz hektāru, vai jaunas atbalsttiesīgas zemes kategorijas). Pašreizējais darbs pie ZGIS vienkāršošanas vēl nav pabeigts (sk. 44.–55. punktu).

Kompleksais juridiskais regulējums ir jārisina pārdomātāk

3. ieteikums. Pastāvīgos ainavas elementus ir jāreģistrē ticamāk

Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai uz to ZGIS var paļauties, kad jānosaka un jāreģistrē un pēc tam efektīvi jāuzrauga ekoloģiski nozīmīgās platības, ilggadīgie zālāji un jaunas zemes kategorijas. Tām arī jānovērtē izmaksas un ieguvumi, kas saistīti ar tādu ainavas elementu reģistrēšanu savās ZGIS, kuri aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem vai agrovides pasākumiem, lai vēl vairāk uzraudzītu un aizsargātu šos elementus, kas ir labvēlīgi videi un bioloģiskajai daudzveidībai.

4. ieteikums. Jāracionalizē daži ar ZGIS saistītie noteikumi pašreizējā tiesiskajā regulējumā

Komisijai ir jāpārskata pašreizējais tiesiskais regulējums, lai nākamajā KLP periodā vienkāršotu un racionalizētu ar ZGIS saistītos noteikumus, piemēram, atkārtoti apsverot, vai 2 % stabilitātes robežvērtība un noteikums par biezību, kas nepārsniedz 100 koku uz hektāru, patiešām ir nepieciešami.

79

Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas veiktā likumības un pareizības uzraudzība ir uzlabojusies. Komisijas veiktais revīzijas darbs ir visaptverošs, rīcības plānu sagatavošana tiek uzdota saskaņā ar prasībām, un finanšu korekcijas tiek piemērotas (sk. 56.–64. punktu).

80

Tomēr Komisijas norādījumi saistībā ar ZGIS galvenokārt attiecas uz likumības un pareizības aspektiem un nav īpaši virzīti uz to, kā uzlabot ZGIS sistēmas kopējo efektivitāti. Konkrēti, Komisija ieviesa ZGIS kvalitātes novērtēšanu, lai dalībvalstis varētu proaktīvi atklāt iespējamos trūkumus sistēmā un vajadzības gadījumā veiktu koriģējošos pasākumus. Bija iecerēts, ka tas radīs ZGIS pievienoto vērtību, taču kvalitātes novērtēšanas rezultātu ticamību iedragā trūkumi metodoloģijas piemērošanā (iespējams, tāpēc, ka tā ir sarežģīta), bet arī tāpēc, ka ir problēmas izlases veidošanas pieejā (sk. 65.–69. punktu). Turklāt kvalitātes novērtēšanas rezultātus neizmanto, lai efektīvi uzlabotu ZGIS datus, jo ne vienmēr tiek izstrādāti koriģējošo darbību plāni. Komisija nav pietiekami izmantojusi kvalitātes novērtēšanas rezultātus, lai veicinātu ZGIS uzlabošanu (sk. 70.–72. punktu).

Šajā periodā Komisijai uzmanība jāpārvirza uz ZGIS kvalitātes novērtēšanas pievienotās vērtības palielināšanu

5. ieteikums. Jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas vajadzībām izveidoto izlašu reprezentativitāte

Komisijai pirms kvalitātes novērtēšanas 2017. gadā ir jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, lai noteiktu, vai ir iespējams uzlabot kvalitātes novērtēšanai izveidoto izlašu reprezentativitāti nolūkā labāk aptvert ZGIS reģistrēto zemes gabalu kopu.

6. ieteikums. Kvalitātes novērtēšanas rezultāti ir jāuzrauga labāk

Sākot ar 2016. gadu, Komisijai ir jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas rezultātu uzraudzība un šajā nolūkā jāanalizē neatbilstības kvalitātes novērtējuma ziņojumos, jākontrolē to novēršana, jāsniedz atgriezeniskā saikne dalībvalstīm un vajadzības gadījumā jānodrošina koriģējošu pasākumu plānu izstrāde un īstenošana. Komisijai jāveic arī detalizēta tendenču analīze attiecībā uz katru dalībvalsti un atsauces zemes gabalu veidu, lai laikus varētu konstatēt potenciālas problēmas.

Šo ziņojumu 2016. gada 7. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Phil WYNN OWEN.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Pielikumi

I pielikums

ZGIS datu slāņi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 1. un 2. punktu

οPlatības, ko aizņem aramzeme, ilggadīgie zālāji un pastāvīgas ganības vai ilggadīgie stādījumi (Regula Nr. 1307/2013, 4. panta 1. punkta e) apakšpunkts).

οLauksaimniecības zeme, kurā jāievēro agrovides un klimata saistības (Regula Nr. 1305/2013, 28. panta 2. punkts).

οSaskaņā ar 32. panta 2. punkta b) apakšpunktu Regulā Nr. 1307/2013 platības, par kurām 2008. gadā bija tiesības saņemt maksājumus saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu, kas paredzētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļā un IV A sadaļā, un kuras:

i)Dzīvotņu direktīvas (92/43/EEK), Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) un Putnu direktīvas (2009/147/EK) īstenošanas rezultātā vairs neatbilst jēdziena “atbalsttiesīgs hektārs” definīcijai;

ii)individuālā lauksaimnieka attiecīgo saistību laikā ir apmežotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1257/1999 31. pantu, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1305/2013 22. pantu, vai saskaņā ar valsts shēmu, kuras nosacījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. panta 1., 2. un 3. punktam vai Regulas (ES) Nr. 1305/2013 22. pantam, vai

iii)individuālā lauksaimnieka attiecīgo saistību laikā ir atstātas atmatā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1257/1999 22., 23. un 24. pantu, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantu.

οInformācija, kas vajadzīga maksimālās atbalsttiesīgās platības noteikšanai:

i)platībatkarīgie lauku attīstības pasākumi;

ii)pamata maksājuma shēma;

iii)vienotā platībmaksājuma shēma;

iv)pārdalošs maksājums;

v)maksājumi par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi;

vi)maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi;

vii)maksājumi gados jaunajiem lauksaimniekiem;

viii)brīvprātīgais saistītais atbalsts;

ix)kultūratkarīgais maksājums par kokvilnu;

x)mazo lauksaimnieku atbalsta shēma;

xi)attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programma (POSEI) (pasākumi attālākajiem reģioniem);

xii)Egejas jūras salas.

οInformācija par ekoloģiski nozīmīgu platību atrašanās vietu un lielumu.

οInformācija, kas pamato īpašu noteikumu piemērošanu

i)kalnu apgabaliem vai apgabaliem, kuros ir nozīmīgi dabas vai citi specifiski ierobežojumi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. pantā;

ii)Natura 2000 teritorijām, uz kurām attiecas Direktīva 2000/60/EK;

iii)lauksaimniecības zemei, ko atļauts izmantot kokvilnas audzēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 57. pantu;

iv)platībām, kuras tiek dabiski uzturētas noganīšanai vai kultūraugu audzēšanai piemērotā stāvoklī, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā;

v)ekoloģiski nozīmīgām platībām, ko dalībvalstis ir noteikušas reģionālai un/vai kolektīvai īstenošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. un 6. punktu;

vi)platībām, par kurām paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. pantu;

vii)platībām, kuras sedz ekoloģiski jutīgi ilggadīgie zālāji un uz kurām attiecas Dzīvotņu direktīva un Putnu direktīva;

viii)citiem jutīgiem apgabaliem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punktā;

ix)platībām, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 48. pantu.

II pielikums

Kvalitātes novērtēšana 2015. gadā: kvalitātes elementi atkarībā no atbilstības klases

Pirmā atbilstības klase – ZGIS kvalitātes novērtēšana | 1. KE | Maksimālās atbalsttiesīgās platības lieluma pareiza noteikšana
2. KE | To atsauces zemes gabalu procentuālā daļa un izvietojums, kuru maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā ir iekļautas platības, kas nav atbalsttiesīgas, vai nav ņemta vērā lauksaimniecības zeme
3. KE | Atsauces zemes gabali, kuriem ir būtiskas nepilnības¹
Otrā atbilstības klase – ZGIS iespējamo trūkumu noteikšana | 4. KE | To atsauces zemes gabalu klasifikācija, kuru maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā ir iekļautas platības, kas nav atbalsttiesīgas, nav ņemta vērā lauksaimniecības zeme vai atklājas būtiski trūkumi²
5. KE | Attiecība starp deklarēto platību un maksimālo atbalsttiesīgo platību atsauces zemes gabalos
6. KE | Bāzes zemes gabalu procentuālā daļa, kurā gadu gaitā ir notikušas izmaiņas

Avots: Regula (ES) Nr. 640/2014, 6. pants un KPC portāls³.

1Piezīme. 4. KE līdz 2015. gadam.

2Piezīme. 3. KE līdz 2015. gadam.

3Sk. https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

I

Komisija uzskata, ka ZGIS palīdz ievērojami novērst un mazināt kļūdu līmeņus atbalsta shēmās, uz kurām tā attiecas.

III Pirmais ievilkums

ZGIS ir Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) stūrakmens. Tas ir instruments, kas nodrošina lielākās daļas administratīvās kontroles veikšanu. Tā palīdz novērst, atklāt un labot kļūdas atbalsta pieteikumu apstrādes agrīnā stadijā. Turklāt ZGIS kopā ar GSAA stiprina kļūdu novēršanu augšposmā un veicina savlaicīgu kļūdu labošanu.

Neraugoties uz iepriekš minēto, dalībvalstu pienākums ir pastāvīgi atjaunināt savu ZGIS un pareizi interpretēt ortofotoattēlus. ZGIS kvalitātes novērtēšanas (KN) metodika, ko izstrādājusi Komisija, palīdz dalībvalstīm apzināt nepilnības saistībā ar attēlu kļūdainu apstrādi vai interpretāciju un veikt koriģējošus pasākumus.

III Trešais ievilkums

Kopš revidētā perioda Komisija ir pastiprinājusi ZGIS KN rezultātu uzraudzību.

IV a)

Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.

Attiecībā uz lauksaimnieka rīcībā esošās zemes pārbaužu, kurās tiek izmantota ZGIS, atbilstību, piemērotību un lietderību, lūdzam skatīt Komisijas atbildi uz 30. punktu.

IV b)

Komisija piekrīt ieteikumam atbalstīt dalībvalstis, atvieglojot paraugprakses apmaiņu un veicot priekšizpēti.

IV c)

Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.

IV d)

Komisija piekrīt ieteikumam.

Visi ar ZGIS saistītie noteikumi tiks pārskatīti un vajadzības gadījumā koriģēti līdz jaunajai kopējai lauksaimniecības politikai pēc 2020. gada.

IV e)

Komisija piekrīt ieteikumam.

Paraugu reprezentativitātes uzraudzība ir nepārtraukta procesa daļa.

IV f)

Komisija piekrīt ieteikumam un ir jau sākusi to īstenot.

Par 2014. un 2015. pieprasījumu gadu dalībvalstis ar oficiālām vēstulēm ir saņēmušas atsauksmes par saviem ZGIS KN ziņojumiem, tostarp piezīmes par vajadzīgajiem, bet nenorādītajiem korektīvajiem pasākumiem.

Visi korektīvie pasākumi ir izanalizēti, un attiecībā uz tiem, kas tika uzskatīti par nepiemērotiem vai nepietiekamiem, tika pieprasīti pārskatīti koriģējoši pasākumi. Tiek izstrādāts īpašs riska novērtējums, un Komisija to izmanto uzraudzībā, lai identificētu dalībvalstis, kurām var būt problēmas ZGIS KN metodikas pareizā piemērošanā, tostarp apzinoties problēmas sistēmā un tās risinot ar piemērotiem korektīviem pasākumiem.

I daļa

13

ZGIS ir IAKS stūrakmens un galvenais instruments, lai kontrolētu lielāko daļu tiešo maksājumu. Uzticama, atjaunināta un precīza ZGIS ir ļoti svarīga, lai sasniegtu politikas mērķus. Turklāt dalībvalstīm varētu būt lietderīgi izpētīt savas sistēmas izmaksu lietderību, lai uzlabotu sniegumu.

20

Attiecībā uz kavēšanos ar jaunu ortofotoattēlu ievadīšanu ZGIS Komisija vairākkārt ir ieteikusi dalībvalstīm pirms pieteikšanās procesa sākšanas atjaunināt savu ZGIS¹.

22

Komisija uzskata, ka ZGIS KN rezultāti, kas izriet no statistiski reprezentatīva parauga, liecina, ka platību pārvērtējums ir zem 2 % visas ES līmenī. Nav reāli precīzi noteikt maksimālo atbilstīgo platību katram atsauces zemes gabalam ZGIS bez milzīgām izmaksām².

2. izcēlums. Piemēri nepareizi novērtētām maksimālām atbalsttiesīgām platībām, kuras būtu bijis iespējams identificēt fotoattēlu interpretēšanas laikā

Komisija neapstrīd Revīzijas palātas sniegtos piemērus attiecībā uz nepareizu maksimālās atbalsttiesīgās platības novērtējumu. Tomēr šie īpašie gadījumi piemēros nav reprezentatīvi citām ZGIS kopumā. Dažādas ZGIS visā ES atšķiras daudzos aspektos, tāpat kā ievērojami atšķiras arī ES esošo lauksaimniecības platību īpašības.

23

Komisija ir ieteikusi dalībvalstīm veikt lauka ekspresapskati (LA), ja pastāv šaubas par fotoattēlu interpretācijas nekļūdīgumu saistībā ar attiecināmību. Kā minēts 25. punktā, LA nozīmē zināmas izmaksas, un tādēļ Komisija ir nodrošinājusi norādījumus, platformas un seminārus, lai padarītu fotoattēlu interpretāciju efektīvāku.

29

Tehniskajos norādījumos par pro rata sistēmu ilggadīgiem zālājiem (DS-CDP-2015-06 final) ir ietverta paraugprakse, lai palīdzētu dalībvalstīm ieviest šo sistēmu.

Turklāt seminārā par lauksaimniecības zemes pārvaldību un kontroli IAKS, kas notika 2016. gada 23.–25. maijā, kā potenciāls instruments ir izziņota LIDAR (gaismas avota atklāšana un attāluma noteikšana līdz tam) tehnoloģijas pieeja, kuru izmanto Spānijā.

30

ES tiesību aktos nav noteikts, ka ZGIS ir jāpapildina ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā. Netiek prasīta sistemātiska pārbaude, veicot salīdzināšanu ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā. Komisija iesaka dalībvalstīm veikt pārbaudes uz vietas, ja rodas šaubas attiecībā uz to, vai zeme ir lauksaimnieka rīcībā.

32

Dalītā pārvaldībā dalībvalstis esošā tiesiskā regulējuma ietvaros lemj par visefektīvāko KLP īstenošanas veidu. Komisija ir organizējusi vairākus seminārus, lai izplatītu paraugpraksi, tostarp par tādiem tematiem kā lauksaimniecības zemes identificēšana un klasificēšana, lai uzlabotu izmaksu lietderību.

33

Komisija apzinās ZGIS galveno funkciju izmaksas un, ierosinot ES tiesību aktus, ņem tās vērā. Turklāt ir daudz dažādu ZGIS, un dalībvalstis izvēlas dažādas īstenošanas iespējas. Dalītā pārvaldībā dalībvalstu pienākums ir izdarīt politikas izvēli, ņemot vērā savu ZGIS izmaksu lietderību.

II daļa

38

Ar ZGIS norādījumiem dalībvalstis ir informētas par prasību ģeolokalizēt ilggadīgos zālājus (viszemākajā iespējamajā līmenī) un veidu, kā to izdarīt. Ar ZGIS KN, jo īpaši QE 2, dalībvalstīm ir jānovērtē šīs klasifikācijas kvalitāte un nepieciešamības gadījumā jāveic atbilstoši koriģējoši pasākumi.

8. izcēlums. Trūkumi ilggadīgo zālāju uzraudzībā

Analizējot ZGIS KN rezultātus, tiek atzīts, ka lauksaimniecības zemes klasifikācija ir viens no galvenajiem dalībvalstu veikto koriģējošo pasākumu objektiem.

Skatīt arī Komisijas atbildi uz 38. punktu.

40

Lai gan Komisija iesaka dalībvalstīm ZGIS ekoloģiski nozīmīgo platību (EFA) datu slānī iekļaut visas iespējamās EFA, vienkāršošanas iniciatīvas kontekstā Komisija ir atvieglojusi obligātās prasības attiecībā uz EFA slāņa pilnīgumu. Attiecīgās norādes par EFA slāņa pilnīgumu (DSCG/2014/31 FINAL REV 1) 5.10. iedaļā ir norādīts – EFA slānī pēc pārbaudes un pirms maksājumu veikšanas ir jāiekļauj vismaz visas deklarētās EFA, kuras ir laika gaitā ir nemainīgas.

44

KLP vienkāršošana ir nepārtraukts process, kurā tiek ievēroti trīs galvenie principi: nav izmaiņu pamataktā (politikas stabilitāte); labums lauksaimniekiem; pareizas finanšu vadības nodrošināšana. Komisija apstiprina, ka, pēc tās domām, vienkāršošana attiecas uz ZGIS.

45

Ģeotelpiskā atbalsta pieteikuma ieviešana lauksaimniekiem nozīmē vienkāršošanu pieteikumu iesniegšanas posmā. Tāpat arī 2 % stabilitātes robežvērtības mērķis ir izvairīties no tā, ka maksājumu aģentūras nevajadzīgi un pārāk bieži atjaunina ZGIS atsauces zemes gabalus, ņemot vērā nelielas izmaiņas uzmērītajā platībā. Visbeidzot, noteikuma attiecībā uz koku maksimālo blīvumu (t. s. 100 koku noteikums) mērķis ir nodrošināt skaidrus, vienkāršus un godīgus attiecināmības novērtēšanas kritērijus zemes gabaliem ar izklaidus augošiem kokiem.

46

Komisijas dati liecina, ka 14 dalībvalstīs, 4 Vācijas federālajās zemēs un Flandrijā teritorijas aptvērums bija pilnīgs jau 2015. gadā, lai gan ir obligāti nodrošināt vismaz 25 % aptvērumu no 2016. gada.

48

Arī ģeotelpiskā atbalsta pieteikums ir nepārprotams vienkāršojums lauksaimniekiem – ja viņiem tiek sniegta nemainīga un uzticama informācija, viņi var vienkārši ar vienu klikšķi apstiprināt doto informāciju pieteikuma posmā.

50

Lai noteiktu ilggadīgo zālāju atbalsttiesīgo platību, dalībvalstis var izmantot vai nu pro-rata, vai maksimālā koku blīvuma iespēju (t. s. 100 koku noteikums). Abās iespējās dalībvalstīm būtu iepriekš jāveic analīze un jānosaka sugas, ko uzskata par noganāmām un kas netiks izslēgtas no atbalsttiesīgās platības. Palielinātais administratīvais slogs izriet tieši no dalībvalstu izvēles.

Maksimālā koku blīvuma un pro-rata sistēmas mērķis ir nodrošināt valsts pārvaldes iestādēm vienkāršākus līdzekļus, ar ko novērtēt atsauces zemes gabalu ar izklaidus augošiem kokiem maksimālo atbalsttiesīgo platību, jo būtu apgrūtinoši izvērtēt katru atsevišķu neattiecināmo koku.

52

ZGIS ir spēcīgs instruments, lai pārbaudītu nemainīgus lauksaimniecības zemes gabalu attiecināmības elementus, bet pastāv daži attiecināmības kritēriji, piemēram, apsaimniekošanas darbības, kurus ir grūtāk kontrolēt ar ZGIS. ZGIS pastāv atšķirīga attieksme pret neapsaimniekotu zemi (t. i., nenotiek lauksaimnieciska darbība) un pamestu zemi. Tās abas nav attiecināmas, tomēr neapsaimniekota zeme var būt tikai īslaicīga parādība, kamēr pamesta zeme biežāk būs pastāvīgi neattiecināma.

53

Skatīt Komisijas atbildes uz 23. un 33. punktu.

55

Komisija uzskata, ka b) apakšpunktā minētā vienkāršošana dod labumu gan saņēmējiem, gan maksājumu aģentūrām.

III daļa

56

ZGIS KN ir ikgadējs process, kura galvenais mērķis ir uzlabot ZGIS kvalitāti un uzticamību, analizējot atklātās tehniskās nepilnības un veicot koriģējošus pasākumus to novēršanai.

59

Izstrādājot norādījumus un tehniskās vadlīnijas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, Komisija ietver paraugpraksi un izmaksu lietderības apsvērumus.

64

Finanšu korekcijas tiek piemērotas saistībā ar finanšu gadiem, tādēļ pieteikumi, kas iesniegti attiecīgajā pieprasījumu gadā, tiek apmaksāti nākamajā finanšu gadā. Turklāt finanšu korekcijas parasti ietver izdevumus, kas radušies 24 mēnešos pirms izmeklēšanas sākšanas. 24 mēnešu noteikums ļauj aptvert ilgākus periodus, tādējādi paplašinot ES budžeta aizsardzību.

65

ZGIS KN pārbaudes galvenais uzsvars tiek likts uz ZGIS atsauces zemes gabalu, kas kalpo par pamatelementu lauksaimniecības platībai, par kuru var iesniegt atbalsta pieteikumu.

Ir paredzēts, ka ZGIS KN ir dalībvalstu neatkarīgi izstrādātu dažādo sistēmu sistemātiska un konsekventa pārskatīšana. Tās mērķis ir atrast iespējamos trūkumus šajās sistēmās, lai dalībvalstis var tos pēc savas iniciatīvas novērst.

Ir izplatīti un atgādināti metodikas projekti (kas ļauj dalībvalstīm reaģēt), lai nodrošinātu, ka pirms galīgās versijas publicēšanas ir apkopotas un pienācīgi ņemtas vērā visas nozīmīgās dalībvalstu piezīmes.

Vairumu metodikas pārskatīšanu izraisa izmaiņas tiesību aktos un konkrētas ZGIS ieinteresēto personu (dalībvalstu) prasības, lai labāk atspoguļotu to īpašos ZGIS īstenošanas veidus.

66

ZGIS KN metodika būtībā ir vienkārša. Tā salīdzina reģistrēto informāciju ar to, kas izmērīta šī procesa laikā, un pēc tam rezultāti tiek analizēti.

Pašreizējo norādījumu acīmredzamo sarežģītību rada i) ieviesti procesu varianti, ko pieprasījušas dalībvalstis, lai ņemtu vērā to dažādās ZGIS īstenošanas stratēģijas, un ii) robusts dokumentācijas formāts, pamatojoties uz ISO 19100 sērijas standartiem.

11. izcēlums. Kvalitātes novērtēšanas metodoloģijas nepareizas vai nekonsekventas piemērošanas piemēri

Neatkarīgi no iespējamās problēmas Ziemeļreinā-Vestfālenē Komisija neuzskata, ka ZGIS KN būtu sistemātiski tendencioza, ja noteikts zemes gabalu skaits izlasē ir atjaunināts sistemātiskā ZGIS atjaunināšanā laika posmā starp izlases veidošanu un faktisko novērtējumu. Šāda situācija var liecināt par efektīvu ZGIS atjaunināšanas pārvaldību.

Komisija rīkoja vairākas informācijas sesijas ZGIS/pārbaužu uz vietas semināros 2014. un 2015. gadā, lai pievērstu dalībvalstu uzmanību apmeklējumiem uz vietas.

Četru acu princips ETS 6.0 skaidri nosaka nepieciešamību pēc neatkarīga operatora.

Komisijas kopējā atbilde uz 67. un 68. punktu

2015. gadā tika ieviestas izmaiņas izlases veidošanas stratēģijā, un attēlu nodrošināšanas mērķis bija risināt šo jautājumu. No 2015. gada zonu izlases veidošanu KN nolūkos un analizējamo atsauces zemes gabalu paraugu atlasi veic Komisija neatkarīgi no dalībvalstīm. Tā pati metodika tagad ir spēkā visām ZGIS, nodrošinot gan reprezentativitāti, gan konsekvenci visā ES un laika gaitā.

12. izcēlums. Daži trūkumi, kas konstatēti kvalitātes novērtēšanai izraudzīto paraugu izlasē 2010.–2014. gadā

Tā kā attālās uzrādes zonas tika atlasītas lielākoties pēc nejaušības principa, tad principā visiem atsauces zemes gabaliem bija līdzvērtīgas iespējas tikt izvēlētiem. Tomēr atbildība par atsauces zemes gabalu atlasi ir novirzīta uz KPC, lai nodrošinātu labāku un objektīvu izlasi.

70

Koriģējošs rīcības plāns tiek sagaidīts, ja konstatējumu izvērtējums atklāj konkrētas nepilnības, kuru labošanai vajadzīgi īpaši pasākumi. Lēmums par šādu plānu būtu jāpieņem tikai pēc tam, kad izvērtēti ZGIS KN konstatējumi.

Analizējot ZGIS KN, Komisija konstatēja gadījumus ar nepilnībām būtiskos QE un, neraugoties uz to, dalībvalstis nekādus koriģējošus pasākumus neveica. Tas ir darīts zināms ZGIS semināros, un no 2015. gada šiem gadījumiem tiek cieši sekots.

Komisijas kopējā atbilde uz 71. un 72. punktu

No 2015. gada attiecībā uz laikposmu, uz kuru attiecas revīzija, tiek pilnībā sekots darbībām pēc ziņojumiem. Tomēr no 2014. gada tiek analizēti KN ziņojumi un dalībvalstu norādītie koriģējošie pasākumi.

Komisija pievērš uzmanību ziņojumos sniegto datu uzticamībai un saskaņotībai. Ja tiks uzskatīts par lietderīgu, ZGIS KN pastiprinātas uzraudzības laikā tiks veikta tendenču analīze. Tā kā KN metodika ir attīstījusies gadu gaitā, vispārēja tendenču analīze nav vienkārša, jo dati nav pilnīgi salīdzināmi.

Komisija gatavojas veikt īstenošanas atbalsta apmeklējumus dažās dalībvalstīs, lai palīdzētu tām uzlabot savu ZGIS kvalitāti.

Komisija apzinājās, ka ZGIS KN rezultāti par 2011. pieprasījumu gadu tolaik nebija īpaši ticami, jo tas bija pirmais izmēģinājuma gads.

Secinājumi un ieteikumi

76

ES tiesību aktos nav noteikts, ka ZGIS ir jāpapildina ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā. Netiek prasīta sistemātiska pārbaude, veicot salīdzināšanu ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā. Komisija iesaka dalībvalstīm veikt pārbaudes uz vietas, ja rodas šaubas attiecībā uz to, vai zeme ir lauksaimnieka rīcībā.

1. ieteikums. Jāuzlabo procedūras, lai paaugstinātu ZGIS datu ticamību

Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.

2. ieteikums. Jāmēra ZGIS īstenošanas rentabilitāte

Komisija piekrīt ieteikumam atbalstīt dalībvalstis, atvieglojot paraugprakses apmaiņu un veicot priekšizpēti.

78

Noteiktās 2 % stabilitātes robežvērtības mērķis ir izvairīties no tā, ka maksājumu aģentūras nevajadzīgi un pārāk bieži atjaunina ZGIS atsauces zemes gabalus, ņemot vērā nelielas izmaiņas uzmērītajā platībā. Visbeidzot, noteikuma attiecībā uz koku maksimālo blīvumu (t. s. 100 koku noteikums) mērķis ir nodrošināt skaidrus, vienkāršus un godīgus attiecināmības novērtēšanas kritērijus zemes gabaliem ar izklaidus augošiem kokiem.

3. ieteikums. Pastāvīgās ainavas iezīmes ir jāreģistrē ticamāk

Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.

4. ieteikums. Jāracionalizē daži ar ZGIS saistītie noteikumi pašreizējā juridiskajā regulējumā

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Visi ar ZGIS saistītie noteikumi tiks pārskatīti un vajadzības gadījumā koriģēti līdz jaunajai kopējai lauksaimniecības politikai pēc 2020. gada.

80

Attiecībā uz ZGIS KN, ko dalībvalstis nosūta Komisijai, ja nepieciešams, no dalībvalstīm tiek prasītas oficiālas atbildes, tostarp paskaidrojumi par koriģējošu rīcības plānu saturu (vai to trūkumu). Turklāt vispārējie rezultāti un apsvērumi tiek izklāstīti un apspriesti ar dalībvalstīm ikgadējos semināros. 2016. gadā tika izteikti arī apsvērumi Tiešo maksājumu komitejas sanāksmē, lai palielinātu dalībvalstu pārstāvju informētību par ZGIS KN procesa patiesajām priekšrocībām to ZGIS uzlabošanai (sal. arī Komisijas atbildes uz 70. un 22. punktu).

Komisija pastāvīgi uzrauga izlases veidošanas pieeju.

5. ieteikums. Jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas vajadzībām izveidoto izlašu reprezentativitāte

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Izlašu reprezentativitātes uzraudzība ir nepārtraukta procesa daļa.

6. ieteikums. Kvalitātes novērtēšanas rezultāti ir jāuzrauga labāk

Komisija piekrīt ieteikumam un ir jau sākusi to īstenot.

Par 2014. un 2015. pieprasījumu gadu dalībvalstis ar oficiālām vēstulēm ir saņēmušas atsauksmes par saviem ZGIS KN ziņojumiem, tostarp piezīmes par vajadzīgajiem, bet nenorādītajiem korektīvajiem pasākumiem.

Visi korektīvie pasākumi ir izanalizēti, un attiecībā uz tiem, kas tika uzskatīti par nepiemērotiem vai nepietiekamiem, tika pieprasīti pārskatīti koriģējoši pasākumi. Tiek izstrādāts īpašs riska novērtējums, un Komisija to izmanto uzraudzībā, lai identificētu dalībvalstis, kurām var būt problēmas ZGIS KN metodikas pareizā piemērošanā, tostarp apzinoties problēmas sistēmā un tās risinot ar piemērotiem korektīviem pasākumiem.

1Tas ir skaidri norādīts dokumenta DS-CDP-2015-11- FINAL- LPIS Update 4.4. iedaļā (“mērķis ir padarīt jaunos attēlus gatavus un pieejamus izmantošanai ģeotelpiskā atbalsta pieteikumu procesā”). Turklāt ir paskaidrots, ka ortofotoattēlu apstrādei parasti nevajadzētu aizņemt vairāk par 3 mēnešiem.

2Paziņoto ZGIS KN rezultātu analīzē tiek lēsts, ka vidējais būtiskais maksimālās atbalsttiesīgās platības pārvērtējums pa atsauces zemes gabaliem (QE1b-/LIB) Eiropas Savienībā ir šāds – 2013.g.: 0,93 %, 2014.g.: 1,14 %, 2015.g.: 0,64 %. Dati liecina par šādu sistēmas novirzi (QE1a) – 2013.g. +0,41 %, 2014.g.: -1,16 %, 2015.g.: -0,34 %. Pārbaudīto atsauces zemes gabalu skaits bija attiecīgi 39 700, 42 550 un 41 300.

QJ-AB-16-025-LV-E    ISSN 1977-5717

Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir IT sistēma, kuras pamatā ir lauksaimniecības zemes gabalu fotouzņēmumi un kuru izmanto, lai pārbaudītu kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) maksājumus, kas 2015. gadā sasniedza aptuveni 45,5 miljardus EUR. Mēs secinājām, ka zemes gabalu identifikācijas sistēma ir noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot. ZGIS procedūrās revidenti atrada dažus trūkumus, kuri nelabvēlīgi ietekmē dalībvalstu spēju ticami pārbaudīt zemes attiecināmību. Mēs konstatējām, ka dalībvalstis ir guvušas panākumus savu ZGIS modernizēšanā, lai izpildītu 2014.–2020. gada KLP prasības. Tomēr zemes gabalu identifikācijas sistēmas vēl nav pilnībā pielāgotas zaļajai saimniekošanai. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies, taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas darbības rezultātiem.