EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx

Interneto svetainė: eca.europa.eu

Tviteris: @EUAuditors

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016

Print | ISBN 978-92-872-6068-0 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/26479 | QJ-AB-16-027-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-6086-4 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/328215 | QJ-AB-16-027-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6058-1 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/602202 | QJ-AB-16-027-LT-E

© Europos Sąjunga, 2016

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 30 puslapyje 10 langelyje pateiktą diagramą būtina tiesiogiai kreiptis į autorių teisių subjektą. Visos teisės saugomos.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapas | Data
APM patvirtinimas / audito pradžia | 2015 12 15
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) | 2016 06 21
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros | 2016 09 20
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis | 2016 10 14

LT
2016

Nr. 27

Specialioji ataskaita

Valdymas Europos
Komisijoje – geriausia
patirtis?

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Audito grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko V audito kolegija, nagrinėjanti Sąjungos finansavimo ir administravimo sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys, V kolegijos seniūnas, Lazaros S. Lazarou, jam padėjo kabineto vadovas Andreas Antoniades ir atašė Adriaan Lok, direktorius Peter Welch, pagrindinis vadybininkas Mariusz Pomienski, užduoties vadovė Bogna Kuczynska, auditoriai Rogelio Abarquero Grossi, Erik De Bruyne, Daria Bochnar, Andreas Dürrwanger, Mehmet Ergün, Paul Sime, Michael Tatianos ir Carl Westerberg.

Iš kairės į dešinę: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P. Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou, B. Kuczynska, A. Antoniades, P. Welch, M. Pomienski, C. Westerberg, R. Abarquero Grossi.

Turinys

Santrumpų sąrašas

Santrauka

Įvadas

Valdymo teisės suteikimas yra viešojo ir privačiojo sektoriaus institucijų prioritetas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Valdymo struktūrų pokyčiai ir vidaus audito tarnybos ir audito pažangos komiteto sukūrimas

Komisija atskiria savo pačios politinę atsakomybę ir jos generalinių direktorių valdymo atsakomybę

Komisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją ir įsteigė vidaus audito funkciją

Vidaus audito tarnyba pradžioje buvo labiau orientuota į aukšto lygio valdymo klausimus institucijos lygmeniu…

… o šiuo metu daugiau dėmesio skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemai

Komisijos vienas pirmųjų reformos proceso etapų yra audito pažangos komiteto įsteigimas

Audito pažangos komiteto apžvalga praktikoje apsiriboja vidaus audito tarnybos darbu

Vidaus kontrolės ir finansinės atskaitomybės suderinimas su tarptautiniais standartais

Komisija pasirinko COSO sistemą kaip pagrindą savo vidaus kontrolės standartams …

… tačiau pereiti prie atnaujintos COSO sistemos bus sudėtinga

Metinių finansinių ataskaitų rengimas pagal tarptautinius standartus pagerino finansinę atskaitomybę

Nefinansinės informacijos teikimas vidaus ir išorės suinteresuotosioms šalims

Komisija teikia nefinansinę informaciją kartu su finansinėmis ataskaitomis …

… tačiau mažiau nei daugelis kitų organizacijų

Nuo 2013 m. Komisija pranešė apie reikšmingą klaidų savo išlaidose lygį

Geriausia patirtis – rizikos veikiamų sumų įverčius pagrįsti nuoseklia metodika

Prodžio reformos metu įdiegtos ataskaitos vis dar yra Komisijos vidaus atskaitomybės pagrindas

Išvados ir rekomendacijos

I priedas. | GGPS sistema ir COSO 2013
II priedas. | Pagrindiniai atrinktų organizacijų ataskaitų teikimo sistemų elementai
III priedas. | Atrinktų viešojo sektoriaus institucijų metinių ataskaitų ir finansinių ataskaitų apžvalga

Santrumpų sąrašas

Santrumpų sąrašas

AAI: Aukščiausioji audito institucija

ABM: Veikla grindžiamas valdymas

AMPR: Metinė valdymo ir veiksmingumo ataskaita

APK: Audito pažangos komitetas

Audito Rūmai: Europos Audito Rūmai

CFO: Vyriausiasis finansininkas

CFS: Centrinė finansų tarnyba

CIE: Nepriklausomų ekspertų komitetas

CIPFA: Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas

CONT: Biudžeto kontrolės komitetas

COSO: Tredvėjaus komisijos rėmimo organizacijų komitetas (The Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission)

DG AGRI: Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

DG BUDG: Biudžeto generalinis direktoratas

DG DEVCO: Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas

DG DIGIT: Informatikos generalinis direktoratas

DG REGIO: Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas

DG RTD: Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas

EBPO: Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija

ES: Europos Sąjunga

ESS: Europos Sąjungos sutartis

FEE: Fédération des Experts-comptables Européens (Europos apskaitininkų federacija)

FSD&A: Finansinės ataskaitos aptarimas ir analizė

GAO: Vyriausybės atskaitomybės biuras

GD: Generalinis direktoratas

GGPS: Geras valdymas viešajame sektoriuje

GS: Generalinis sekretoriatas

IFAC: Tarptautinė buhalterių federacija

IIA: Vidaus auditorių institutas

IPERIA: Netinkamų mokėjimų panaikinimo ir susigrąžinimo pagerinimo teisės aktas (Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act)

IRC: Tarptautinė integruotų ataskaitų teikimo taryba

ISSB: Informacijos saugumo valdančioji taryba

MVA: Metinė veiklos ataskaita

MVP: Metinis valdymo planas

OLAF: Europos kovos su sukčiavimu tarnyba

PG: Parengiamoji grupė

RPG: Rekomenduojamos praktikos gairės

SESV: Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo

SPP: Strateginis planavimas ir programavimas

SR: Apibendrinamoji ataskaita

TASV: Tarptautinių apskaitos standartų valdyba

TFAS: Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai

TVSAS: Tarptautiniai viešojo sektoriaus apskaitos standartai

TVSASV: Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdyba

VAS: Vidaus audito skyrius

VAT: Vidaus audito tarnyba

VP: Valdymo planas

VVK: Viešoji vidaus kontrolė

Santrauka

I

Po J. Santero Komisijos atsistatydinimo ir atsižvelgiant į nepriklausomų ekspertų komiteto ataskaitą, 2000 m. kovo mėn. Komisija patvirtino Baltąją knygą „Komisijos reforma“, kuria siekiama modernizuoti Komisijos valdymą. Pasiūlytos reformos apėmė prioritetų nustatymą ir išteklių paskirstymą, žmogiškųjų išteklių politikos pokyčius ir audito, finansų valdymo ir kontrolės sričių išsamią peržiūrą. Baltoji knyga ir nepriklausomų ekspertų komiteto ataskaita ir toliau turi įtakos sprendimų priėmimui ir valdymui Komisijoje.

II

Spaudimas turėti puikų valdymą išlieka. Kaip teigiama neseniai paskelbtame Komisijos dokumente: „mes gyvename didelio spaudimo viešiesiems finansams visais ES lygmenimis laikais. […] Tokiomis sąlygomis svarbiausia užtikrinti, kad pažangios sistemos ir standartai būtų įgyvendinti viešajame sektoriuje.“¹ Geras valdymas yra susijęs ne tik su ryšiais, be ir su rezultatų siekimu, o sprendimus priimantiems asmenims suteikiamos priemonės atlikti savo darbą. Be to, jis turėtų skatinti efektyvų išteklių naudojimą, stiprinti atskaitomybę už išteklių valdymą, skatinti griežtą tikrinimą, gerinti organizacinį vadovavimą, valdymą ir priežiūrą. Kad šie tikslai būtų pasiekti, turėtų būti taikomos veiksmingesnės intervencijos priemonės².

III

Nors Komisijos sukurtos taisyklės ir struktūros iš esmės atspindėjo tuometinę geriausią patirtį, ji ir toliau buvo plėtojama. Taigi mes nagrinėjome dabartinę Komisijos valdymo tvarką, ypatingą dėmesį skirdami auditui, finansų valdymui ir kontrolei, siekdami įsitikinti, ar ji atitinka geriausią patirtį ir ar vis dar atitinka institucijos poreikius.

IV

Geriausia patirtis buvo plėtojama nuo 2000 m. reformų. Nors buvo imtasi tam tikrų veiksmų³, mes darome išvadą, kad kai kuriose srityse Komisija nesiremia ar ne iki galo remiasi geriausia patirtimi, nustatyta standartuose arba pritaikyta tarptautinių ir viešųjų institucijų, kurias pasirinkome palyginimui.

V

Atskiriant „Komisijos narių politinę atsakomybę“ ir generalinių direktorių veiklos atsakomybę ne visuomet aišku, ar „politinė atsakomybė“ apima generalinių direktoratų atsakomybę, ar ji yra atskirta. Neseniai vykdytos organizacinės reformos ima spręsti kai kurią uždaros kultūros riziką. Tačiau siekdama toliau spręsti su pagrindine rizika susijusius klausimus, Komisija turės dar labiau sustiprinti valdymo struktūrą institucijoje.

VI

Vidaus audito tarnyba daugiausia dėmesio skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemoms. Pastaraisiais metais jos nagrinėjami institucijos valdymo klausimai apėmė organizacijų informacijos saugumą. Už išlaidas už Komisijos ribų (už kurias atsakinga Komisija) atsako audito direktoratai ir padaliniai išlaidas patiriančiuose generaliniuose direktoratuose. Tai turi įtakos Komisijos audito komitetui pateikiamai informacijai. Audito pažangos komiteto vaidmuo (ir nepriklausomų, išorės narių dalyvavimas) yra labiau ribotas nei audito komitetų ir tarptautinių organizacijų, kurias pasirinkome savo pavyzdžiu.

VII

Komisija neseniai pradėjo finansines ataskaitas teikti su nefinansine informacija. Tačiau nepaisant neseniai padarytos pažangos, su finansinėmis ataskaitomis ji vis dar pateikia mažiau nefinansinės informacijos nei mūsų geriausios patirties pavyzdžiu pasirinktos organizacijos.

VIII

Mes rekomenduojame Komisijai:

οkaip reikalaujama Europos viešojo intereso įmonių atveju, kai ji nusprendžia nesivadovauti geriausios patirties pavyzdžiais, paaiškinti tokio sprendimo priežastis;

οparaginti VAT vykdyti daugiau audito darbo, susijusio su aukšto lygio valdymo klausimais;

οužbaigti procesą suderinant savo vidaus kontrolės sistemą su COSO 2013 principais;

οpaankstinti metinių finansinių ataskaitų paskelbimą;

οsutelkti jau esamose įvairiose ataskaitose pateikiamą informaciją ir parengti vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą ar ataskaitų rinkinį, kuriame būtų pateiktos finansinės ataskaitos, bei taip pat:

-valdymo ataskaita,

-pirmininko ataskaita,

-veiklos ir strateginės rizikos nagrinėjimas,

-ataskaita dėl nefinansinio veiksmingumo,

-informacija apie veiklą per metus ir politikos tikslų pasiekimą,

-ataskaita dėl audito komiteto funkcijų ir išvadų ir

-vidutinės trukmės ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo ataskaita, jei reikia, kartu su nuorodomis į informaciją, pateiktą kitose ataskaitose;

οpateikti šią vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą ar ataskaitų rinkinį finansinių ataskaitų auditui ir auditoriaus atliekamoms patikroms, kad kita ataskaitoje ar rinkinyje pateikta informacija atitinka apskaitos informaciją;

οmetinėse finansinėse ataskaitose ar su jomis pateikiamos informacijos dalyje paskelbti klaidų lygio įvertį, remiantis suderinta metodika;

οreguliariai atnaujinti ir skelbti savo valdymo tvarką ir paaiškinti savo struktūrų ir procesų, susijusių su jos pasirenkama sistema, pasirinkimą; ir

οaudito pažangos komitetą pakeisti audito komitetu, kurio dauguma narių būtų nepriklausomi, išorės nariai, išplėsti jo įgaliojimus, apimant rizikos valdymą, finansinių ataskaitų teikimą bei ex post patikrų padalinių ir audito direktoratų darbą ir rezultatus.

1Europos Komisija, viešoji vidaus kontrolės sistema: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm.

2Žr. Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas (CIPFA) / Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m., p. 6.

3Įskaitant su kaupimo principu parengtomis ES finansinėmis ataskaitomis paskelbtą skyrių „Finansinės ataskaitos aptarimas ir analizė“, veiksmingumo ataskaitų rengimą (dėl to 2015 m. į metinę valdymo ir veiksmingumo ataskaitą buvo įtraukta informacija apie valdymą) ir perėjimą prie atnaujintos COSO 2013 integruotos vidaus kontrolės sistemos.

Įvadas

Valdymo teisės suteikimas yra viešojo ir privačiojo sektoriaus institucijų prioritetas

01

Dėl XX amžiaus 10-ajame dešimtmetyje nemažai įvykusių įmonių bankrotų visuomenės dėmesį atkreipė įmonių valdymo klausimas ir valdymo tvarkos privačiajame sektoriuje gerinimas tapo pagrindiniu politiniu prioritetu. Paprastai dėl šių nesėkmių susidarė padėtis, kai apie visos rizikos mastą arba apie netinkamą elgesį nežinojo valdymo institucijos nariai arba apie tai žinojo tik nedidelė pagrindinių valdybos narių (paprastai vykdančiųjų) grupė. Dėl nesėkmių privačiajame sektoriuje buvo pakeisti ES teisės aktai, kuriuose reikalaujama, kad visos viešojo intereso institucijos⁴ atitiktų valdymo kodeksą⁵ ir tai patvirtintų jų skelbiamoje metinėje ataskaitoje ir finansinės būklės ataskaitose.

02

Paskata priimti gero valdymo tvarką išplėsta į viešąjį sektorių. CIPFA/IFAC dokumentas „Geras valdymas viešajame sektoriuje“⁶ (GGPS) yra nauja šios temos analizė, kaip ir ES VVK⁷ iniciatyva, skirta tinkamai valdymo ir kontrolės tvarkai šalyse, siekiančiose įstoti į ES.

03

Geras valdymas (žr. 1 langelį) yra susijęs ne tik su ryšiais, be ir su rezultatų siekimu, o sprendimus priimantiems asmenims suteikiamos priemonės atlikti savo darbą.

1 langelis

Geras valdymas

„Geras valdymas viešajame sektoriuje skatina geriau informuotą sprendimų priėmimą ir efektyvų išteklių naudojimą. Tai stiprina geresnę atskaitomybę už šių išteklių valdymą. Geras valdymas apibūdinamas griežtu tikrinimu, didelį dėmesį skiriant viešojo sektoriaus rezultatų gerinimui ir kovai su korupcija. Geras valdymas gali pagerinti organizacinį vadovavimą, valdymą ir priežiūrą, vykdant veiksmingesnes intervencijas ir, galiausiai, gaunant geresnius rezultatus.“⁸

04

Susirūpinimas dėl valdymo Europos Komisijoje pasiekė kulminaciją 1999 m. atsistatydinus J. Santero vadovaujamai Komisijai ir, svarbiausia, Parlamento paskirtam nepriklausomų ekspertų komitetui (CIE), kuris turėjo tirti su atsistatydinimu susijusias problemas ir siūlyti rekomendacijas dėl situacijos ateityje, paskelbus ataskaitą. Komiteto skundas, kad jis negali rasti nė vieno „pasirengusio prisiimti atsakomybę“ yra pagrindinė valdymo Komisijoje kritika (žr. 2 langelį). Po šių įvykiu ir CIE ataskaitos R. Prodžio vadovaujama Komisija 2000 m. susitarė dėl išsamaus reformų paketo, skirto modernizuoti Komisijos valdymą („Prodžio reforma“). Baltoji knyga, Komisijos atsistatydinimas ir CIE ataskaita iki šiol daro poveikį sprendimų priėmimui Komisijoje.

2 langelis

Valdymas ir atskaitomybės sistemos

Remiantis „Geru valdymu viešajame sektoriuje“, valdymas susijęs su tvarka, kuria siekiama užtikrinti, kad numatyti rezultatai suinteresuotosioms šalims būtų apibrėžti ir įgyvendinti.

Remiantis COSO 2013⁹ principais, valdymo institucija rodo nepriklausomumą nuo vadovybės ir prižiūri vidaus kontrolės plėtojimą ir veiksmingumą¹⁰ (žr. 10 langelį).

Atskaitomybė yra pagrindinis valdymo elementas, ypač viešajame sektoriuje. IFAC tai apibrėžia kaip „procesą, kai valdžios sektoriaus institucijos ir joms priklausantys asmenys yra atsakingi už savo sprendimus ir veiksmus, įskaitant viešųjų lėšų valdymą ir visus veiklos aspektus, ir pateikia save tinkamai išorės peržiūrai. Tai pasiekiama visoms šalims turint aiškų supratimą apie šią atsakomybę ir aiškiai apibrėžtas funkcijas pagal griežtą struktūrą. Iš tikrųjų, atskaitomybė yra pareiga atsakyti už patikėtą atsakomybę“¹¹.

Komisija dalyvauja skatinant gerą valdymą ES valstybėse narėse per VVK tinklą. Jis pabrėžė patikimos kontrolės ir geriausios patirties standartų naudojimo svarbą, teigdama, kad mes gyvename didelio spaudimo viešiesiems finansams visais ES lygmenimis laikais. Labiau nei bet kada kiekvienoje valstybėje narėje mokesčių mokėtojai tikisi racionalaus lėšų panaudojimo ir kad viešasis sektorius būtų atsakingas už patikimą ir efektyvų jam patikėtų lėšų valdymą. Viešasis sektorius turi parodyti, kad ištekliai naudojami efektyviai, o išdirbiai ir rezultatai yra veiksmingi. Tokiomis sąlygomis būtina užtikrinti, kad būtų įgyvendintos pažangios sistemos ir standartai viešajame sektoriuje¹².

Tai yra geriausios patirties pavyzdžiai, paimti iš susijusių kodeksų ir gairių. Šioje ataskaitoje mes naudojame simbolį , nurodydami langelius, kuriuose tokie pavyzdžiai pateikti.

05

Komisijos reformos programa pagrįsta trimis ramsčiais: reformų, skirtų prioritetų ir biudžeto nustatymui, žmogiškųjų išteklių politikos modernizavimo ir audito bei finansų valdymo ir kontrolės pagerinimo (1 diagrama). Komisija teigė, kad penki pagrindiniai principai turėtų būti susiję su „kultūrinių pokyčių“ laikotarpiu: Komisijos nepriklausomumu, atsakomybe, atskaitomybe, rezultatų pasiekimo efektyvumu ir skaidrumu.

1 diagrama

Trys Prodžio reformos (Baltosios knygos) ramsčiai

Šaltinis: Europos Audito Rūmai (Audito Rūmai), remiantis COM(2000) 200 final/2 „Komisijos reforma, Baltoji knyga. I dalis“.

06

Su pirmuoju reformos ramsčiu įvestos naujos planavimo ir stebėjimo priemonės kiekviename Komisijos departamente (valdymo planai (VP) ir metinės veiklos ataskaitos). Trečiasis ramstis (3 langelis) supaprastino taisykles dėl išlaidų patvirtinimo. Vienas intensyvių diskusijų klausimas buvo įvairių įgaliojimo Komisijoje valdymas ir suderinimas. Pagrindiniai vaidmenys buvo Komisijos kaip kolegijos, atskirų Komisijos narių, finansų kontrolieriaus ir generalinių direktoratų (GD) (ir generalinių direktorių, kurie savo viduje turi pagrindinį administravimo vaidmenį).

3 langelis

Trečiasis Prodžio reformos ramstis: finansų valdymo, kontrolės ir audito sistemos modernizavimas¹³

Išsami finansų valdymo, kontrolės ir audito sistemos peržiūra remiantis geriausia patirtimi:

οfinansų kontrolieriaus atsakomybės tikrinant išlaidas perdavimas generaliniams direktoratams;

οkiekvieno generalinio direktoriaus deklaracija metinėje veiklos ataskaitoje (MVA), kad buvo įdiegtos tinkamos vidaus kontrolės sistemos ir kad ištekliai buvo naudojami pagal numatytą paskirtį;

οfinansų padalinių sukūrimas generaliniuose direktoratuose teikti konsultacijas ir pagalbą veiklos padaliniams;

οcentrinės finansų tarnybos sukūrimas teikti konsultacijas veiklos departamentams;

οvidaus audito tarnybos (VAT), kuri būtų pavaldi už reformą atsakingam pirmininko pavaduotojui ir padėtų vadovavimui Komisijoje, sukūrimas;

οspecializuotų „audito skyrių“, tiesiogiai atskaitingų generaliniam direktoriui sukūrimas kiekviename GD;

οaudito pažangos komiteto (APK) sukūrimas stebėti Komisijos kontrolės procesus, audito rekomendacijų įgyvendinimą ir audito darbo kokybę;

Įgaliojimus suteikiančių pareigūnų ir tiesioginių vadovų įgaliojimų nustatymas:

οsupaprastintų ir lengvai prieinamų taisyklių, apibrėžiančių darbuotojų su pagrindinėmis finansų funkcijomis įgaliojimus, nustatymas.

07

Kita reforma, kuri nebuvo Baltosios knygos dalis, bet kuri buvo aptarta diskusijos apie Komisijos pasiūlymą dėl Finansinio reglamento naujos redakcijos metu, buvo skirta pertvarkyti ES finansinių ataskaitų rengimo pagrindą. Atsižvelgdama į Tarybos spaudimą, Komisija sutiko iššūkiui iki 2005 m. įdiegti kaupimo principu vykdomą apskaitos sistemą, remiantis tarptautiniais standartais¹⁴.

08

Komisija paskubėjo įgyvendinti Prodžio reformas: APK susirinko 2000 m. gruodžio mėn. (žr. 27 dalį); kitą dieną buvo paskirtas iš išorės įdarbintas vidaus audito vadovas; naujas Finansinis reglamentas buvo pasiūlytas 2002 m. birželio 25 d., o nauji Tarnybos nuostatai – 2004 m. kovo 22 d. 2005 m. Komisija parengė pirmąsias kaupimo principu paremtas, IPSAS¹⁵ pagrįstas metines finansines ataskaitas.

09

Savo 2005 m. gruodžio mėn. pažangos ataskaitoje dėl Komisijos reformos Komisija nurodė, kad pagrindiniai su reformos priemonėmis susiję principai išliko patikimi ir kad Komisija buvo įsteigta tobulinti savo pasiekimus ir užtikrinti, kad jos ištekliai, finansiniai ir žmogiškieji, būtų naudojami veiksmingai ir efektyviai remiantis aiškiais ir skaidriais principais, siekiant palengvinti kontrolę ir sukurti Europos piliečių pasitikėjimą¹⁶.

10

Nuo to laiko praėjo dešimt metų. Nors Komisijos priimtos taisyklės ir struktūros iš esmės atspindėjo tuometinę geriausią patirtį, valdymo taisyklės viešajame ir privačiajame sektoriuose buvo plėtojamos toliau. Komisijos nariams reikia veiksmingų priemonių, kad jie būtų visiškai atsakingi už ES biudžeto valdymą.

4Pavyzdžiui, į biržos sąrašus įtrauktos įmonės (2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 93/22/EEB (OL L 145, 2004 4 30, p. 1).

52013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų (OL L 182, 2013 6 29, p. 19) (iš dalies pakeista Direktyva 2014/95/ES (OL L 330, 2014 11 15, p. 1) (Apskaitos direktyva).

6Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas (CIPFA) / Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m.

7Viešoji vidaus kontrolė yra platforma, skirta keistis informacija ir gerąja patirtimi tarp ES viešojo administravimo institucijų.

8Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas (CIPFA) / Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje, 2014 m., p. 6.

9Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO), integruota vidaus kontrolės sistema, 2013 m.

10Šaltinis: Integruota vidaus kontrolės sistema, santrauka; © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO).

11IFAC viešojo sektoriaus komitetas, „Valdymas viešajame sektoriuje: valdymo institucijos perspektyva“, 2001 m. p. 12.

12Europos Komisija, viešoji vidaus kontrolės sistema: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm.

13Šaltinis: Audito Rūmai, remiantis COM(2000) 200 final/2.

14Audito Rūmai rekomendavo šį žingsnį nuo 1978 m. Žr. Eduardo Ruiz García, „Audito Rūmų vaidmuo modernizuojant Europos institucijų apskaitos sistemą“, Revista Española de Control Externo, 2013 m. gegužės mėn.

15Tarptautiniai viešojo sektoriaus apskaitos standartai.

162005 m. gruodžio 21 d. COM(2005) 668 final „Pažangos ataskaita dėl Komisijos reformos. Padėtis po reformos“.

Audito apimtis ir metodas

11

Mūsų pagrindinis audito klausimas, susijęs su darbu, kurį atlikome, kad parengtume šią ataskaitą, daugiausiai dėmesio skiriant auditui, finansų valdymui ir kontrolei, buvo:

Ar valdymo tvarka Komisijoje atitinka pripažįstamą geriausią¹⁷ patirtį ir institucijos poreikius?

12

Daugiausiai dėmesio skyrėme šiems klausimams (žr. 1 diagramą ir 3 langelį):

οvaldymo struktūros pakeitimams ir VAT ir APK sukūrimui (15–31 dalys),

οvidaus kontrolės ir finansinės atskaitomybės suderinimui su tarptautiniais standartais (32–41 dalys),

οnefinansinės informacijos teikimui vidaus ir išorės suinteresuotosiomis šalimis (42–56 dalys).

13

Pagrindiniu atskaitos tašku pasirinkome gerą valdymą viešajame sektoriuje (GGPS) (2 langelis). Mes taip pat atsižvelgiame į ankstesnį IFAC tyrimą „Valdymas viešajame sektoriuje: valdymo institucijos perspektyva“ (Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective), visų pirma norėdami suprasti geriausią patirtį Prodžio reformos metu¹⁸. Pagrindinis šaltinis Komisijos veiksmams vidaus kontrolės srityje reformos metu buvo COSO sistema (tai paaiškinta 32–39 dalyse). Paskutinė COSO sistemos peržiūra (2013 m.) pagrįsta principais, o vidaus kontrolė nagrinėjama gero valdymo kontekste. Mes lyginome GGPS turinį su COSO 2013 (žr. I priedą), norėdami patikslinti mūsų diskusiją apie geriausią valdymo patirtį. Taip pat atsižvelgėme į ES direktyvų reikalavimus dėl viešojo intereso organizacijų ir į Komisijos rekomendacijas šioje srityje¹⁹.

14

Mes atlikome auditą peržiūrėdami Komisijos dokumentus (Baltąją knygą, vidaus ir išorės ataskaitas), atitinkamų tarptautinių institucijų (CIPFA, FEE, TASV, IFAC, EBPO²⁰ ir t. t.), mokslo ir pan. dokumentus. Susitikome su pagrindiniais subjektais Komisijoje, įskaitant APK narius, APK parengiamosios grupės narius, VAT, generalinį sekretoriatą (GS) ir Biudžeto generalinį direktoratą (DG BUDG). Aptarėme geriausios patirties temą su tiksline ekspertų grupe iš svarbiausių tarptautinių organizacijų, viešojo sektoriaus auditorių, nepriklausomų ekspertų ir universitetų bei reformų procesą su žmonėmis, kurie jame atliko svarbų vaidmenį. Mes atlikome apklausą ES valstybių narių aukščiausiose audito institucijose dėl viešojo sektoriaus valdymo jų jurisdikcijoje. Mes pasinaudojome savo audito rezultatais ir ataskaitomis nuo 2001 m.

17Šioje ataskaitoje mes naudojame terminą „geriausia patirtis“, apimantį patirtį, kuri konkrečiuose susijusiuose dokumentuose aprašyta kaip „geriausia“, „vyraujanti“ ar „gera“.

18IFAC, „Valdymas viešajame sektoriuje: valdymo institucijos perspektyva“, 2001 m.

19Apskaitos direktyva (žr. 4 išnašą), 2014 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija dėl įmonių valdymo ataskaitų kokybės (vadovaujamasi principu „laikykis arba paaiškink“) (OL L 109, 2014 4 12, p. 43). 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/56/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito (OL L 158, 2014 5 27, p. 196) (Teisės aktų nustatyto audito direktyva) ir 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 537/2014) dėl konkrečių viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito reikalavimų, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2005/909/EB (OL L 158, 2014 5 27, p. 77).

20Žr. santrumpų sąrašą.

Pastabos

Valdymo struktūrų pokyčiai ir vidaus audito tarnybos ir audito pažangos komiteto sukūrimas

Komisija atskiria savo pačios politinę atsakomybę ir jos generalinių direktorių valdymo atsakomybę

15

Europos Komisija yra ES vykdomoji institucija. Jos valdymo institucija (žr. 4 langelį) – Komisijos narių kolegija (kolegija) – yra galutinė Komisijos sprendimų priėmimo institucija. Komisija pagal Sutartį yra bendrai atsakinga už biudžeto vykdymą. Tačiau Komisijos atsakomybė apima daug daugiau nei biudžeto vykdymą. Praktiškai ji vienintelė siūlo ES teisės aktus²¹, parengia taisykles dėl teisės aktų įgyvendinimo ir atlieka svarbų vaidmenį kontroliuojant ES teisės įgyvendinimą²².

16

Atskiriems Komisijos nariams yra pavestos pareigos konkrečiose politikos srityse. Tai reiškia, kad daugumos jų funkcijos susijusios su vadovavimu vienam ar keliems generaliniams direktoratams (GD)²³. GD vadovauja generalinis direktorius²⁴. Komisijos teisė patvirtinti ES išlaidas iš tikrųjų suteikiama generaliniams direktoriams (įgaliotų leidimus duodančių pareigūnų kompetencija).

4 langelis

Valdymo institucija

„Valdymo institucija yra asmuo (asmenys) ar grupė, visų pirma atsakinga už organizacijos strateginį vadovavimą, veiklą ir atskaitomybę. Valdymo institucija atlieka esminį vadovaujantį vaidmenį, įgyvendinant, vertinant ir gerinant organizacijos valdymą“.²⁵

17

Savo pranešime dėl Komisijos darbo metodų 2014 m. lapkričio mėn. Komisijos pirmininkas J.-C. Junckeris pabrėžė, kad Komisijos nariai turėtų prisiimti visišką politinę atsakomybę už jiems atskaitingų tarnybų atliktą darbą²⁶. Jis taip pat sukvietė kolegiją, kad ji dirbtų kartu kaip stipri, vieninga komanda, bendradarbiaudama s įvairiose atsakomybės srityse […] siekiant įveikti uždarą mąstymą bendrai vykdant veiklą tose srityse, kuriose mes (kolegija) iš tiesų galime pasiekti pokyčių“²⁷ (žr. 2 diagramą).

18

Nuo tada, kai buvo pradėta reforma, Komisijai padeda valdymo grupės (žr. 3 diagramą):

οABM²⁸ priežiūros grupė, sukurta koordinuoti politikos ir strategijos klausimus, susijusius su trimis reformos sritimis (strateginiu planavimu ir programavimu, personalo politika, finansų valdymu ir auditu). Nuo 2015 m. ji taip pat nagrinėja visos Komisijos IT valdymo klausimus. Ji sudaryta iš generalinių direktorių ir kabinetų²⁹, kurie yra atsakingi už centrines tarnybas, jai pirmininkauja generalinis sekretorius.

οgeneralinių direktorių grupė, sukurta įgyvendinti reformą, šiuo metu ji prižiūri įgyvendinimo politikos koordinavimą ir rengia diskusijų forumą aptarti horizontaliųjų interesų klausimus.

οišteklių direktorių grupė, sukurta ištirti konkrečias problemas, susijusias su reformos įgyvendinimu, yra išteklių direktorių³⁰ patariamoji institucija, kurios tikslas – skatinti nuoseklų ir optimalų Komisijos išteklių valdymą ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į veiklos departamentų poreikius. Ji rengia diskusijų forumą ir keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais tarp horizontaliųjų ir veiklos departamentų.

2 diagrama

2014 m. lapkričio mėn.–2016 m. birželio mėn. Komisijos narių kolegija¹

1Komisijos narys Hill atsistatydino 2016 m. liepos 15 d., jo portfelį perėmė pirmininko pavaduotojas Dombrovskis ir Komisijos narys Moscovici.

Šaltinis: Audito Rūmai, remiantis 2014–2019 m. Europos Komisijos darbo metodų 3 priedu, C(2014) 9004.

3 diagrama

Informacijos teikimo apie vidaus kontrolę kolegijai srautai

Šaltinis: Audito Rūmai.

19

Generalinis sekretoriatas (GS) yra atsakingas už daugelį organizacijos procesų, pavyzdžiui, sprendimų priėmimą, dokumentų valdymą, veiklos tęstinumo tvarką, strateginį planavimą ir programavimą. Jis vadovauja kolegijos sprendimų priėmimo procesui ir teikia pagalbą pirmininkui ir pirmininko pavaduotojams. Jis koordinuoja veiklą įvairiose politikos srityse bei Komisijos padaliniuose, veikia kaip Komisijos jungiamoji grandis ir vadovauja ryšiams su kitomis Europos institucijomis, nacionaliniais parlamentais, nevyriausybinėmis organizacijomis ir kitais subjektais.

20

CIE siekė generalinių direktorių nepalikti „likimo valiai“³¹. Todėl jis pasiūlė sukurti centrinę finansų tarnybą (CFS). Šis departamentas, įsikūręs Biudžeto generaliniame direktorate, teikia pagalbą ir konsultacijas finansų valdymo, finansinių taisyklių ir teisės aktų interpretavimo, vidaus kontrolės ir rizikos valdymo srityse.

21

Iki reformos Komisijos finansų kontrolierius buvo atsakingas už visų išlaidų patvirtinimą. Ši funkcija buvo kritikuojama, kadangi generaliniai direktoratų atsakomybė už ES išlaidas iš esmės apsiribojo finansų kontrolieriaus leidimo (vizos) gavimu (žr. 4 dalį). Komisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją ir atsakomybę už patikrinimus perdavė generaliniams direktoratams. Perėjimas nuo centralizuotos ex ante patvirtinimo sistemos prie decentralizuotos atsakomybės sistemos ir ex post atskaitomybės buvo pagrindinis reformos elementas. Tačiau tai reiškia, kad ne visuomet buvo aišku, ar Komisijos atsakomybė apima atsakomybę už visą jos generalinių direktorių veiklą, ar jos generalinių direktorių atsakomybė yra atskira (žr. 4 diagramą).

4 diagrama

Komisijos atskaitomybė

12015 m. liepos 23 d. COM(2015) 377 final „2014 m. Europos Sąjungos konsoliduotos metinės finansinės ataskaitos“, p. 11. Atitinkami valstybės tarnautojai, paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai, yra vadinami įgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais (ĮLSP) arba, sutrumpintai kaip šioje diagramoje, – leidimus duodančiais pareigūnais;

2Komisijos leidimus duodantis subjektas yra 28 Komisijos narių kolegija. Kolegija specialiais sprendimais paveda finansų valdymo užduotis generaliniams direktoriams, kurie tampa „įgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais“. Toliau generaliniai direktoriai užduotis paveda direktoriams, skyrių vadovams ir t. t., kurie tampa „perįgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais“ pagal Finansinio reglamento 56, 65 ir 66 straipsnius;

3Komisijos 2016 m. Žmogiškieji ištekliai. Personalas (išskyrus vykdomųjų įstaigų darbuotojus).

Šaltinis: Audito Rūmai, remiantis Komisijos informacija ir duomenimis.

22

Tačiau teisinė padėtis yra aiški. Pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (Sutartį) Komisija yra bendrai atsakinga už biudžeto vykdymą³². Tai atsispindi Finansiniame reglamente, kuriame nustatyta, kad „kiekviena institucija vykdo leidimus duodančio pareigūno pareigas“³³. Komisijai tenka ši atsakomybė, nepaisant jos įgaliojimų perdavimo generaliniams direktoriams (žr. 5 langelį), o leidimus duodantis pareigūnas (Komisija) yra atsakingas „už įplaukų ir išlaidų vykdymą, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais, ir už tai, kad būtų laikomasi teisėtumo bei tvarkingumo reikalavimų“³⁴.

5 langelis

Komisijos atsakomybė

1999 m. CIE pabrėžė, kad „Komisijoje pagrindinė valdžia yra Komisijos narių kolegija. Todėl atsakomybė už visus administravimo veiksmus tenka atskiriems Komisijos nariams ir per juos – kolegijai. […] Įgaliojimų grandinė prasideda Komisijos lygmeniu per Komisijos narius. Taigi, kaip kolegijos narys, jis prisiima galutinę atsakomybę už visus finansinius klausimus, įskaitant vidaus kontrolę“.

2007 m. CONT³⁵ darbo dokumente dėl „Valdymo Europos Komisijoje“³⁶ pateikiama kritiška nuomonė apie kai kuriuos reformos elementus. Jame nurodyta, kad „atsižvelgiant į uždarą Komisijos struktūrą ir, atitinkamai, į informacijos ir galios koncentraciją generaliniuose direktoratuose, turėtų visiems būti aišku, kad nebus jokio rimto valdymo be funkcinių atskaitomybės ryšių tarp susijusių tarnybų generaliniuose direktoratuose. To nebuvo pasiekta. […] Kainą, kiekvieną generalinį direktoratą laikant nepriklausoma valda su savo kontrolieriais, savo apskaitininkais ir savo vidaus auditoriais, atsiskaitančiais tik generaliniam direktoriui, moka visa institucija, tai nesuderinama su Sutartimi, kurioje numatyta bendra kolegijos atsakomybė“.

Šioje ataskaitoje mes naudojame simbolį , nurodydami langelius su Parlamento spaudimo pavyzdžiais.

Komisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją ir įsteigė vidaus audito funkciją

23

Centralizuoto ex ante finansų kontrolieriaus panaikinimas ir „šiuolaikinės vidaus audito tarnybos“ sukūrimas³⁷ (žr. 6 langelį) buvo pagrindinis Prodžio reformos elementas. Komisija įsteigė VAT 2001 m. balandžio mėn.³⁸ (ji jau buvo paskyrusi vidaus auditorių (žr. 8 dalį). Buvo aktyviai diskutuojama, koks turėtų būti vidaus auditas (visos institucijos ar atskirų GD). Galiausiai Komisija įsteigė specializuotą audito skyrių (VAS), tiesiogiai pavaldų kiekvienam generaliniam direktoriui centrinėje vidaus audito tarnyboje. 2015 m. Komisija VAS panaikino.

24

Generaliniai direktoratai, patiriantys dideles išlaidas, ir toliau turi ex post tikrinimo padalinius ir audito direktoratus, kurie tikrina išlaidas. Pavyzdžiui, šiuose padaliniuose DG DEVCO dirba apie 180 darbuotojų, DG AGRI – 130, mokslinių tyrimų srityje – 100 ir DG REGIO – 90 darbuotojų 2016 m. VAT dirbo 147 darbuotojai³⁹.

6 langelis

Vidaus audito vaidmuo viešajame sektoriuje

„Vidaus audito funkcija – teikti nepriklausomą, objektyvų patikinimą ir konsultavimo paslaugas, skirtas padidinti vertę ir pagerinti organizacijos veiklą. Vidaus audito veikla padeda organizacijai pasiekti jos tikslus suteikiant sistemingą, metodišką požiūrį, skirtą įvertinti ir pagerinti valdymo veiksmingumą, rizikos valdymą ir kontrolės procesus. Vidaus audito vertinimai gali apimti daug temų, įskaitant tas, kurios susijusios su ekonominės naudos pasiekimu bei sukčiavimo ir korupcijos prevencija ir nustatymu.“⁴⁰

Ši apibrėžtis atitinka IIA pagrindą: „vidaus auditas yra nepriklausoma, objektyvi patikinimo ir konsultavimo veikla, skirta padidinti vertę ir pagerinti organizacijos operacijas. Ji padeda organizacijai pasiekti jos tikslus suteikiant sistemingą, metodišką požiūrį, skirtą įvertinti ir pagerinti rizikos valdymo, kontrolės ir valdymo procesų veiksmingumą.“

Vidaus audito tarnyba pradžioje buvo labiau orientuota į aukšto lygio valdymo klausimus institucijos lygmeniu…

25

Valdymo tvarka buvo labai svarbi Komisijai, nes ji įgyvendino Baltąją knygą. Todėl pradžioje VAT buvo labiau orientuota į aukšto lygio valdymo klausimus institucijos lygmeniu⁴¹. Pastaraisiais metais VAT darbas buvo susijęs su abiem klausimais – vidaus procesais atskiruose GD ir valdymu. Pastaraisiais metais valdymo klausimai institucijos lygmeniu apėmė organizacijos informacijos saugumą (žr. 7 langelį). Mes pažymime, kad VAT rekomendavo⁴² „imtis priemonių centriniu organizacijos lygmeniu, siekiant užtikrinti nuoseklų, patikimą ir išsamų metodą veiklos lygmeniu ir nagrinėti Komisijos klausimus“, pavyzdžiui, susijusius su sukčiavimo prevencija ir nustatymu. Išorės vertintojo atliktas generalinių direktoratų tyrimas parodė, kad bendras VAT veiklos vertinimas buvo neabejotinai teigiamas, tačiau jos poveikis organizacijos valdymui buvo įvertintas žymiai blogiau.

7 langelis

Nebuvo laikomasi kai kurių svarbių VAT rekomendacijų dėl valdymo

Savo 2006 m. metinėje ataskaitoje VAT rekomendavo Komisijai parengti metinę valdymo ataskaitą: „kad valdymo struktūra būtų visiškai baigta ir kad apie ją ir jos raidą sužinotų suinteresuotosios šalys, Komisija turėtų pateikti savo valdymo politikos ir praktikos aprašymą, geriausia tai būtų padaryti generalinių direktorių metines veiklos ataskaitas apibendrinančioje ataskaitoje, ir pateikti šį aprašymą savo tinklalapyje ir numatyti, kad būtų reguliariai atnaujinama jame esanti informacija“⁴³.

Komisijos valdymo tvarka paskutinį kartą buvo paskelbta 2007 m. (žr. 45 dalį).

Savo 2009 m. metinėje ataskaitoje, VAT pateikė rekomendaciją, kad yra būtina bendrųjų procesų apžvalga institucijos lygmeniu: „rizikos valdymo apžvalga – būtina reikšmingai sustiprinti dabartinį Generalinio sekretoriato ir Biudžeto generalinio direktorato vaidmenį, siekiant užtikrinti veiksmingą rizikos valdymo įgyvendinimo Komisijoje apžvalgą, skatinti geriausią rizikos valdymo patirtį ir nustatyti riziką, su kuria susiduria Komisija“⁴⁴.

Komisijos centriniai departamentai nepritarė visoms šios rekomendacijos nuostatoms, nes, jų manymu, tai prieštarauja Komisijos požiūriui dėl generalinių direktoratų galutinės atsakomybės⁴⁵.

2015 m. VAT atliko auditą dėl organizacijos informacijos saugumo valdymo. Ji testavo valdymo struktūros tinkamumą ir įdiegtas priemones, skirtas užtikrinti, kad Komisijos informacijos sistemose ir procesuose būtų įgyvendintos tinkamos saugumo nuostatos.

Remiantis VAT rekomendacija, Komisija įsteigė Informacijos saugumo valdančiąją tarybą (ISSB) ir naujų IT saugumo direktoratą.

… o šiuo metu daugiau dėmesio skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemai

26

Pagrindinė rizika Komisijai yra susijusi su jos išlaidų teisėtumu ir tvarkingumu. Mūsų darbas parodė reikšmingą teisėtumo ir tvarkingumo klaidų poveikį per visą laikotarpį nuo Komisijos reformos. VAT daugiausiai pastangų skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemoms. Nors šios pastangos yra suprantamos kitų institucijų reikšmingo darbo kontekste (auditorių valstybėse narėse, audito direktoratų su išlaidomis susijusiuose generaliniuose direktoratuose, Audito Rūmų), ši ribota aprėptis turi įtakos APK pateiktai medžiagai. VAT neapima operacijų ne Komisijoje – tai yra ex post tikrinimo padalinių su išlaidomis susijusiuose direktoratuose atsakomybė (žr. 24 dalį). Į šių padalinių ir direktoratų nustatytus faktus neatsižvelgia Komisijos audito komitetas – APK.

Komisijos vienas pirmųjų reformos proceso etapų yra audito pažangos komiteto įsteigimas

27

Audito pažangos komitetas (APK) pirmąjį posėdį surengė 2000 m. gruodžio mėn. Jis yra vienas ilgiausiai išlikusių reformuotos valdymo struktūros elementų. APK iš pradžių sudarė už biudžetą atsakingas Komisijos narys (pirmininkas), pirmininko pavaduotojas, atsakingas už administravimą ir reformą, ir du Komisijos nariai.

28

Geriausia patirtis – turėti daugumą nepriklausomų išorės audito komiteto narių (žr. 8 langelį). Komisija paskyrė pirmąjį APK išorės narį 2001 m. gegužės mėn., o antrąjį – 2004 m. Šios sudėties komitete nepriklausomi išorės nariai sudarė didžiausią dalį (du iš šešių APK narių). 2005 m. vidaus narių skaičius padidėjo iki penkių, o 2007 m. – iki septynių, taigi išorės narių dalis sumažėjo (du iš devynių). Tokia komiteto sudėtis išliko ir audito metu. Komisijos pirmininko pirmasis pavaduotojas pirmininkauja dabartiniam APK (2014–2019 m.), o kiti trys Komisijos nariai yra APK nariai visai kadencijai. Dar trys Komisijos nariai pasikeis praėjus pusei kadencijos laikotarpio. Tarp vidaus narių jaučiama didelė generalinių direktoratų su didžiausiu išlaidų lygiu įtaka. Komisijos nariai, kurie yra APK nariai atsakingi už maždaug 80 % ES biudžeto išlaidų nuo jų kadencijos iki 2017 m. liepos mėn. ir už maždaug 60 % ES biudžeto išlaidų nuo 2017 m. rugpjūčio mėn. iki kadencijos pabaigos. Be to, APK įstatuose nustatytos taisyklės, skirtos geriau apsaugoti atskirų jo narių nepriklausomumą, juos įpareigojant deklaruoti savo interesus ir susilaikyti nuo bet kokių pastabų, kai APK nagrinėja su jo tarnybomis susijusią audito ataskaitą.

8 langelis

Audito komitetai

„Viešojo sektoriaus valdymo institucijų gera patirtis – įsteigti audito komitetą arba lygiavertę grupę arba funkciją. Audito komitetas teikia kitą patikinimo šaltinį organizacijos rizikos valdymo tvarkai, išlaikant veiksmingą kontrolės aplinką ir teikiant ataskaitas dėl finansinio ir nefinansinio veiksmingumo. Komiteto veiksmingumas priklauso nuo jo nepriklausomumo nuo vykdomosios valdžios. Jis gali atlikti svarbų vaidmenį:

οpadedant gerinti rizikos valdymo ir vidaus kontrolės tinkamumą ir veiksmingumą;

οskatinant gero valdymo principus ir jų taikymą priimant sprendimus;

οprižiūrint vidaus audito vykdymą ir palaikant jo veiklos kokybę, visų pirma paremiant organizacinį nepriklausomumą;

οstiprinant išorės auditų objektyvumą ir svarbą bei audito funkcijos veiksmingumą;

οgerinant supratimą apie patikimo rizikos valdymo ir vidaus kontrolės poreikį ir vidaus ir išorės audito rekomendacijų įgyvendinimą; ir

οpadedant organizacijai įtvirtinti etišką valdymą, įskaitant veiksmingas nuostatas, skirtas kovoti su sukčiavimu ir korupcija.

Siekiant padidinti audito komiteto veiksmingumą, dauguma jo narių turėtų būti nepriklausomi valdymo institucijos nariai. Taip pat svarbu, kad dėl viešojo sektoriaus institucijos metinėse ataskaitose būtų pateikiama tinkama informacija apie audito komiteto įgaliojimus, veiklą ir rezultatus.“⁴⁶

29

APK atsakomybė apima vidaus audito darbo kokybės stebėjimą ir užtikrinimą, kad būtų tinkamai atsižvelgta į audito rekomendacijas ir Komisijos generaliniai direktoratai ir departamentai taikytų tolesnes priemones⁴⁷. Prieš kiekvieną APK posėdį rengiami parengiamosios grupės (PG) posėdžiai, šią grupę sudaro du APK išorės nariai ir Komisijos narių, dirbančių APK, kabinetų nariai (žr. 1 lentelę). Nuolatinis kvietimas dalyvauti posėdyje siunčiamas VAT, DIGIT, BUDG generaliniams direktoratams ir GS direktorių lygmeniu.

1 lentelė

Audito pažangos komiteto ir jo parengiamosios grupės posėdžių skaičius 2011–2016 m.

Metai | APK posėdžiai | PG posėdžiai
2011 | 4 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) | 12
2012 | 4 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) | 9
2013 | 4 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) | 9
2014 | 3 (įskaitant 2 taikant rašytinę procedūrą) | 6
2015 | 2 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) | 6
2016 – iki dabar (gegužės 24 d.) | 3 | 4

Šaltinis: Audito Rūmai, remiantis Komisijos dokumentais.

Audito pažangos komiteto apžvalga praktikoje apsiriboja Vidaus audito tarnybos darbu

30

Iš 2 lentelės matyti, kad APK daugiausia dėmesio skiria vidaus audito ataskaitoms. APK nariai planuoja apimti klausimus, susijusius su išorės auditoriaus (Audito Rūmų) metinėmis ataskaitomis ir specialiosiomis ataskaitomis ateityje. APK nenagrinėja audito direktoratų ir ex post tikrinimo padalinių išlaidas turinčiuose direktoratuose nustatytų faktų (žr. 26 dalį).

2 lentelė

Audito pažangos komiteto ir atrinktų audito komitetų vaidmens / sudėties palyginimas su geriausia patirtimi, kuri rekomenduojama pagal gero valdymo viešajame sektoriuje sistemą

Geriausia patirtis, rekomenduojama pagal gero valdymo viešajame sektoriuje sistemą | Komisijos audito pažangos komitetas² | Atrinktų audito komitetų vaidmuo¹
Pasaulio maisto programos audito komitetas | Europos investicijų banko audito komitetas | Pasaulio banko grupės audito komitetas | Jungtinių Tautų nepriklausomas patariamasis komitetas
Teikia patikinimą dėl rizikos valdymo nuostatų | x | √ | √ | √ | √
Teikia patikinimą dėl vidaus kontrolės nuostatų | x | √ | √ | √ | √
Teikia patikinimą dėl finansinio ir nefinansinio veiksmingumo ataskaitų teikimo nuostatų | x | √ | √ | √ | √
Prižiūri vidaus auditą | √ | √ | √ | √ | √
Stiprina išorės audito veiksmingumą | x | √ | √ | √ | x
Nepriklausomų narių dauguma | x | √ | √ | √ | √

1Šaltiniai: Pasaulio maisto programa: Pasaulio maisto programos audito komiteto įgaliojimai (2011 m. lapkričio mėn.), Europos investicijų bankas: audito komiteto įstatai (2007 m. birželio mėn.), Pasaulio banko grupė: Pasaulio banko sprendimas dėl nuolatinių komitetų (2009 m.), audito komiteto įgaliojimų A priedas, Jungtinės Tautos: nepriklausomo patariamojo audito komiteto įgaliojimai ir Vidaus priežiūros tarnybų biuro stiprinimas (2007 m. birželio mėn.).

2Šaltinis: Audito Rūmai. APK įstatai taip pat paremti išorės auditu (žr. 30 dalį).

31

Kaip teigiama Komisijos komunikate dėl APK įstatų, „audito komitetai vaidina vis svarbesnį vaidmenį, atsakydami į pagrįstą piliečių ir kitų suinteresuotųjų šalių, kurios tikisi, kad viešosios institucijos įrodys savo skaidrumą ir atsiskaitys už savo veiksmus, reikalavimą“⁴⁸. APK šiuo metu yra Komisijos audito komitetas. Mes išnagrinėjome APK, atsižvelgdami į geriausios patirties kriterijus (8 langelis) ir į palyginimui pasirinktų tarptautinių institucijų patirtį (2 lentelė). Visi auditų komitetų nariai šiose tarptautinėse institucijose yra nepriklausomi. Komisijos atveju septyni iš devynių APK narių yra vidaus nariai.

Vidaus kontrolės ir finansinės atskaitomybės suderinimas su tarptautiniais standartais

Komisija pasirinko COSO sistemą kaip pagrindą savo vidaus kontrolės standartams …

9 langelis

Vidaus kontrolė

„Vidaus kontrolė – tai procesas, kurį vykdo organizacijos direktorių valdyba, vadovybė ir kitas personalas, skirta suteikti pakankamą patikinimą, kad bus pasiekti tikslai, susiję su veiklos, ataskaitų teikimo ir atitikties reikalavimais⁴⁹.“

32

Komisija pakeitė savo vidaus kontrolės nuostatas (žr. 9 langelį) vykdant Prodžio reformą (žr. 1 diagramą ir 3 langelį). Naujos nuostatos reikšmingai skyrėsi nuo ankstesnės sistemos, pagrįstos centralizuotu finansų kontrolieriaus tvirtinimu (viza). Komisija kontrolės nuostatas grindė 1992 m. COSO sistema (žr. 10 langelį) ir į Finansinį reglamentą įtraukė COSO vidaus kontrolės apibrėžtį⁵⁰.

33

2001 m. Komisija įdiegė 24 kontrolės standartus su pagrindiniais reikalavimais, apibrėžiančiais specialius praktinius veiksmus, kuriais turėtų būti pagrįsta kiekvieno departamento vidaus kontrolės sistema. Ji reikalavo generalinių direktoratų kasmet atlikti vertinimą ir pateikti ataskaitas dėl jų atitikties pagrindiniams reikalavimams. Šios ataskaitos paremtos vidaus peržiūromis, vadovybės savo pačių vertinimais ir susijusiais auditais, kuriuos atliko VAT ir Audito Rūmai. Mes pateikėme ataskaitas dėl šių standartų įgyvendinimo pažangos savo 2002–2008 m. metinėse ataskaitose.

34

2007 m. Komisija peržiūrėjo savo vidaus kontrolės sistemą, sumažindama standartų skaičių iki 16. Ji paprašė generalinių direktoratų pateikti ataskaitą tik išimtiniais atvejais (tik tada, kai jie netaikė standarto). 2014 m. ji taip pat sumažino reikalavimų skaičių. 2014 m. generaliniai direktoratai įvertino savo pačių pažangą ir pranešė, kad visoje Komisijoje jie įgyvendino 98 % vidaus kontrolės standartų⁵¹. 2016 m. Komisija ketina atnaujinti savo vidaus kontrolės sistemą, kad ji atitiktų COSO 2013⁵².

10 langelis

COSO sistema

Šaltinis: 2013 m. COSO integruota vidaus kontrolės sistema.
© Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO). Visos teisės saugomos. Naudojama gavus leidimą.

COSO yra 1992 m. Jungtinėse Valstijose sukurta sistema, kuri iš pradžių buvo skirta privačioms įmonėms. Šiuo metu ji plačiai taikoma pasaulyje privačiame ir viešajame sektoriuose. 2013 m. gegužės mėn. COSO pateikė atnaujintą sistemą. COSO manė, kad 1992 m. sistema turėjo būti pakeista po 2013 m. peržiūrų, po pereinamojo laikotarpio, kuris baigėsi 2014 m. gruodžio mėn.

2013 m. sistema apima 17 naujų principų, kurie visi yra reikalingi veiksmingai vidaus kontrolei. Vadovybė gali nustatyti, kad, atsižvelgiant į aplinkybes, principas nėra svarbus. Jei principas yra svarbus, tačiau nėra taikomas ir neveikia, vidaus kontrolės sistema turi didelį trūkumą.

Nauji COSO reikalavimai labiau susiję su valdymo koncepcijomis, įskaitant būtinybę sukurti priežiūros įgaliojimus valdybai ir jo komitetams kiekvieno vidaus kontrolės komponento atveju (I priede mes lyginame COSO 2013 reikalavimus ir GGPS reikalavimus).

… tačiau pereiti prie atnaujintos COSO sistemos bus sudėtinga

35

I priede pateikiami COSO 2013 ir GGPS reikalavimai. Komisijos vidaus kontrolės standartai apima daugumą COSO 2013 principų. Tačiau perėjimas prie naujos COSO sistemos yra sunkus uždavinys, kadangi jos reikalavimai susiję su organizacijų valdymo struktūrų lygmeniu, pabrėžiant valdymo institucijų atsakomybę prižiūrėti visų vidaus kontrolės sistemos komponentų veiksmingumą (žr. 11 langelį, COSO 2 principą), ir reikalaujama, kad būtų įdiegti visi kontrolės elementai ir veiktų iki tol, kol organizacija atitiks COSO standartus (žr. I priedą). 36–39 dalyse aptariame tris COSO sistemos elementus, kuriuos sudėtinga įgyvendinti.

11 langelis

Naujos COSO sistemos elementai, kuriuos sudėtinga įgyvendinti

COSO 2 principas

„Direktorių valdyba rodo nepriklausomumą nuo vadovybės ir prižiūri vidaus kontrolės plėtojimą ir veiksmingumą.“

COSO 5 principas

„Organizacija turi asmenis, atsakingus už savo vidaus kontrolės atsakomybę siekiant tikslų.“

COSO 8 principas

„Organizacija atsižvelgia į galimą sukčiavimą, vertindama tikslų įvykdymo riziką⁵³.“

36

Kad Komisijos kontrolės sistema atitiktų COSO 2013 (COSO 2 principą) reikėtų, kad centrinio lygmens funkcija vykdytų vidaus kontrolės priežiūrą. Komisija mums sakė, kad šios funkcijos neturėjimo priežastis yra ta, kad norima išlaikyti aiškią atsakomybės ir atskaitomybės apibrėžtį generalinių direktoratų lygmeniu. Komisija mano, kad pagal dabartinę struktūrą atsakomybė už vidaus kontrolės sistemos veikimą tenka tik atskiriems įgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams ir kad centrinė priežiūros funkcija gali būti susijusi su atsakomybės perdavimu⁵⁴. Nors CFS kasmet iki 2014 m. skelbė dokumentą „Vidaus kontrolės padėties Komisijoje apžvalga“⁵⁵, tai nebuvo nepriklausomas patikinimo šaltinis, bet aprašomojo pobūdžio santrauka.

37

Komisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją, siekdama, kad generaliniai direktoriai būtų atsakingi už savo GD išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. Generaliniai direktoratai metinėse veiklos ataskaitose kasmet pateikia ataskaitą dėl jų valdymo (žr. 55 dalį). Tačiau mechanizmai, kai atskiri asmenys atsiskaito už savo indėlį į vidaus kontrolę (COSO 5 principas) iš esmės yra neišvystyti. Komisija neįdiegė darbuotojų vertinimo kriterijų, susijusių su šiuo tikslu. Metinėje veiklos ataskaitoje pateikiamas potencialus mechanizmas, siekiant šios sąsajos generalinių direktorių lygmeniu. Tačiau iš tiesų Komisija neįdiegė pagrindo, skirto nustatyti, ar MVA pateiktos deklaracijos yra pagrįstos⁵⁶ ar nenustatė kriterijų, pagal kuriuos turėtų būti atskaitingi generaliniai direktoratai.

38

2001 m. priėmus pirmąją bendrą kovos su sukčiavimu strategiją⁵⁷ (COSO 8 principas) ir atsižvelgiant į Baltąją knygą dėl administracinės reformos, Komisija pranešė, kad vienas padalinys OLAF „parengs bendrą strateginį metodą dėl sukčiavimo prevencijos. Tai turėtų būti orientuota į naujų teisės aktų projektus, turinčius didelį finansinį poveikį sukčiavimo rizikos srityse.“ 2011 m. Komisija parengė naują kovos su sukčiavimu strategiją⁵⁸, apimančią visą „kovos su sukčiavimu ciklą“ – nuo sukčiavimo prevencijos ir nustatymo iki tyrimų, sankcijų taikymo ir netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimo bei patikslino įvairių subjektų atsakomybę.

39

Komisijos rizikos valdymo gairėse atsižvelgiama į sukčiavimo riziką, o generaliniai direktoratai privalo kasmet teikti ataskaitas dėl sukčiavimo prevencijos ir nustatymo specialiame savo MVA skirsnyje. Pagal dabartinius Komisijos vidaus kontrolės standartus į sukčiavimo riziką neatsižvelgiama tiesiogiai, kaip reikalaujama pagal COSO 8 principą (žr. I priedą). Komisija mums sakė, kad ji į šį klausimą atsižvelgs atlikdama naują vidaus kontrolės standartų peržiūrą.

Metinių finansinių ataskaitų rengimas pagal tarptautinius standartus pagerino finansinę atskaitomybę

12 langelis

TVSAS

Tarptautiniuose viešojo sektoriaus apskaitos standartuose (TVSAS), kuriuos paskelbė Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdyba (TVSASV) „pateiktas išsamiausias kaupiamosios tarptautinės finansinės atskaitomybės standartų, specialiai skirtų viešajam sektoriui, rinkinys⁵⁹“.

40

Kaip matyti iš 5 diagramos, kaupiamoji apskaita buvo taikoma dviem etapais. Komisija pirmiausia perėjo prie kaupiamosios apskaitos 2001 m. atlikdama kai kuriuos finansinės atskaitomybės pakeitimus. Daug didesnis pakeitimas buvo atliktas 2005 m. (žr. 8 dalį), kai Komisija nusprendė savo finansinę atskaitomybę grįsti tarptautiniais standartais. Šių pokyčių poveikis buvo tas, kad iki 2000 m. pateikiamas dalinis balansas buvo pakeistas išsamiu turto ir įsipareigojimų pateikimu.

41

Komisijos nauja apskaitos sistema pirmą kartą pradėta taikyti 2005 m. ir mes pirmą kartą galėjome pateikti besąlyginę nuomonę dėl 2007 m. metinių finansinių ataskaitų patikimumo. Tai buvo sėkmingas Komisijos apskaitos modernizavimo projekto užbaigimas. Rengiant finansinės būklės ataskaitas kaupiamuoju principu ir laikantis tarptautinių standartų (12 langelis), Komisija pagerino skaidrumą ir įgyvendino gerąjį finansinės atskaitomybės standartą.

5 diagrama

Europos Sąjungos turto ir įsipareigojimų pateikimas 1997–2015 m.

Šaltinis: Audito Rūmai (remiantis pateikta vaizdine Prancūzijos Audito Rūmų medžiaga „La comptabilité générale de l’État, dix ans après“, 2016 m. vasario mėn.).

Nefinansinės informacijos teikimas vidaus ir išorės suinteresuotosioms šalims

Komisija teikia nefinansinę informaciją kartu su finansinėmis ataskaitomis …

42

Nors po reformos metinės finansinės ataskaitos labai pagerėjo, ES teikė atskirą valdymo ataskaitą ar aprašymą iki 2014 m., kai kartu su 2014 m. konsoliduotomis metinėmis finansinėmis ataskaitomis ji savanoriškai teikė Finansinės būklės ataskaitos aptarimą ir analizę (FSD&A). Tai buvo tam tikra informacija ir analitinė medžiaga vartotojams⁶⁰. Tačiau diskusija apie ES tikslus buvo labiau orientuota į Komisijos pirmininko⁶¹ praneštus, o ne į ES 2020 strategijoje patvirtintus tikslus⁶². Vienintelė diskusija apie valdymo klausimus FSD&A buvo trumpas pagrindinių institucijų funkcijų išvardijimas⁶³.

43

Pagrindiniai geriausios patirties teiginiai pateikti 13 langelyje. Mes palyginome kelių sistemų⁶⁴ turinį ir vertinimo kriterijus ir nustatėme, kad kai kurie geriausios patirties elementai bendri daugeliui sistemų (žr. II priedą). Visos mūsų palyginimui pasirinktos organizacijos apėmė metinę valdymo ataskaitą (kaip GGPS), rizikos aptarimą ir finansinį ir nefinansinį veiksmingumą. Visos, išskyrus vieną, reikalauja parengti aprašomąją ataskaitą, apimančią tikslus ir strategijas bei socialinius ir personalo klausimus. Trys reikalauja aprašyti veiklos modelį.

13 langelis

Metinių ataskaitų teikimo principai

GGPS: „Viešojo sektoriaus institucijos turėtų įrodyti, kad jie laikėsi nustatytų įsipareigojimų, reikalavimų bei prioritetų ir veiksmingai panaudojo viešuosius išteklius. Šiuo tikslu jos turi bent kartą per metus laiku viešai pateikti ataskaitą, kad suinteresuotosios šalys galėtų suprasti ir įvertinti, kaip ši institucija veikia, ar ji racionaliai panaudoja išteklius ir patikimai juos valdo. Taip pat svarbu, kad renkant informaciją ir rengiant metinę ataskaitą būtų užtikrinta, kad valdymo institucija ir vyresnioji vadovybė pripažintų pateiktus rezultatus.

Valdymo institucijos turėtų įvertinti, kokiu mastu jos taiko gero valdymo principus, kaip nustatyta šioje sistemoje, ir viešai pranešti apie šį įvertinimą, įskaitant tobulinimo veiksmų planą.

Viešojo sektoriaus institucijų skelbiama informacija apie veiksmingumą ir su ja pateikiamos finansinės būklės ataskaitos turėtų būti nuoseklios ir parengtos laiku. Finansinės būklės ataskaitos turėtų būti parengtos remiantis tarptautiniu mastu pripažintais aukštos kokybės standartais ir turėtų būti palyginamos su kitų panašių institucijų ataskaitomis.“⁶⁵

Komisija rekomendavo išvardintoms įmonėms: valdymo informacija turėtų būti pakankamai aiški, tiksli ir išsami, kad akcininkai, investuotojai ir kitos suinteresuotosios šalys galėtų gerai suprasti įmonės valdymo būdą. Taip pat šią informaciją įmonės turėtų reguliariai skelbti savo interneto svetainėse ir šios svetainės nuorodą pateikti savo valdymo ataskaitoje⁶⁶.

44

ES valstybėse narėse⁶⁷:

ο21 iš 28 valstybių narių reikalauja viešųjų institucijų paskelbti ataskaitą dėl vidaus kontrolės ir (arba) valdymo ataskaitą;

ο18 valstybių narių paskelbia finansinės būklės ataskaitas per šešis mėnesius nuo metų pabaigos (devynios finansines ataskaitas parengia remdamosi kaupimo principu);

ο12 valstybių narių finansinės būklės ataskaitas, apimančias centrinio valdymo aparatą, pasirašo finansų ministras;

ο12 valstybių narių parengia finansines ataskaitas remdamosi kaupimo principu, o kitos keturios orientuojasi į kaupimo principu pagrįstą pristatymą (paprastai atitinkantį TVSAS);

οseptynios valstybės narės reikalauja paskelbti audito komiteto ataskaitą.

… tačiau mažiau nei daugelis kitų organizacijų

45

Palyginę audituotas ES metines finansines ataskaitas (įskaitant FSD&A) su kitur taikomomis gairėmis ir praktika (žr. 6 diagramą ir 43 ir 44 dalis), nustatėme:

οfinansinių ataskaitų rengimas remiantis kaupimo principu: kaip aprašyta 40 dalyje, Komisija ES finansines ataskaitas nuo 2005 m. rengė remdamasi TVSAS pagrįstu kaupimo principu;

οpagrindinių duomenų santrauka: FSD&A apžvelgiami pagrindiniai duomenys iš ekonominių rezultatų ataskaitos ir balanso, išankstinių mokėjimų ir finansinių priemonių;

οnepriklausomo auditoriaus nuomonė: finansinės ataskaitos (paskelbtos Oficialiajame leidinyje) pateikiamos su nepriklausomo auditoriaus nuomone. (Kiti dokumentai, kurie atrodo turintys metinės atskaitomybės informacijos požymių (pavyzdžiui, SR ir finansinė ataskaita) neapteikiami su nepriklausoma audito nuomone);

οbiudžeto ir finansinių rezultatų palyginimas: Komisija į metines finansines ataskaitas įtraukia išsamų biudžeto ir finansinių rezultatų palyginimą;

οvaldymo struktūrų ir klausimų analizė: Komisija nerengia metinės ataskaitos dėl valdymo ar dėl vidaus kontrolės, remiantis geriausia ir bendra valstybių narių patirtimi (žr. 44 dalį)⁶⁸. Toks dokumentas buvo parengtas 2007 m., atsižvelgiant į vidaus auditoriaus⁶⁹ rekomendaciją, tačiau mes neradome jokių įrodymų, kad jį patvirtino Komisija. Mus informavo, kad šiuo metu Komisija atnaujina 2007 m. valdymo ataskaitą ir ji bus pateikta Komisijos narių kolegijai. Nuo 2014 m. Komisija į FSD&A įtraukia institucinių funkcijų, finansinių dalyvių atsakomybės Komisijoje ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros apžvalgą;

οpirmininko / vyresniojo pareigūno pratarmė (ar ataskaita): su ES finansinėmis ataskaitomis nėra pateikiama primininko (ar kito Komisijos nario) aiškinamoji pratarmė. Komisijos valdymo institucija nepatvirtina savo metinių finansinių ataskaitų nuosavybės, parengdama pratarmę ar aprašomąją pirmininko ar už biudžetą atsakingo Komisijos nario ataskaitą. Tačiau atskirai skelbiamos finansinės ataskaitos (žr. 7 diagramą) pradžioje pateikiama už biudžetą atsakingo pirmininko pavaduotojo pratarmė;

οdiskusija apie netvarkingų operacijų ar veiklos riziką: ES finansinėse ataskaitose ir su jomis pateikiamoje informacijoje nėra beveik jokių nuorodų apie netvarkingų operacijų riziką. 2015 m. Komisija į FSD&A įtraukė atskirą skirsnį apie riziką ir neaiškumus bei taikytas priemones, skirtas „prisiimti ar sumažinti“ riziką pagal TVSASV RPG2 (taip pat žr. 42 dalį). Jame nagrinėjama tik finansinė rizika: jis neapima veiklos ir strateginės rizikos;

οpažeidimų lygio vertinimas: Komisija netvarkingų operacijų rizikos kiekybinį įvertinimą pateikia apibendrinamojoje ataskaitoje (ji šiuo metu įtraukta į AMPR), bet ne su audituotomis metinėmis finansinėmis ataskaitomis;

οinformacinė ataskaita dėl metų veiklos:

-ES finansinėse ataskaitose pateikiama informacija apie finansinį veiksmingumą, tačiau nėra informacijos apie nefinansinį veiksmingumą⁷⁰;

-nėra ES veiklos modelio aprašymo (žr. II priedą) ir ataskaitos dėl pagrindinių veiklos rūšių;

-FSD&A dėmesys skiriamas naujam Komisijos planui, o ne ES tikslams ir strategijai, remiantis „Europa 2020“ strategija;

οilgalaikė prognozė / tvarumo ataskaita: Komisija su finansinėmis ataskaitomis nepateikia jokios ilgalaikės / vidutinės trukmės ES finansų tvarumo prognozės;

οaudito komiteto darbo ir funkcijų aprašymas ir išvados: metinės finansinės ataskaitos nėra pateikiamos su tekstu, kuriame būtų apibendrintos APK funkcijos ir išvados.

6 diagrama

Atrinktų viešojo sektoriaus institucijų metinių ataskaitų ir finansinių ataskaitų apžvalga (žr. III priedą)

Šaltinis: Audito Rūmai.

46

ES metinėse finansinėse ataskaitose nepateikiama bendra Komisijos valdymo, veiksmingumo ir strategijos, atsižvelgiant į tikslų pasiekimo riziką, apžvalga. Pagrindinė informacija išsklaidyta per metus pateikiamuose atskiruose institucijos ir GD lygmens dokumentuose (todėl dažnai ją per vėlu nagrinėti atliekant metinių finansinių ataskaitų auditą). Kai kurie elementai, kurių nėra metinėse finansinėse ataskaitose (45 dalis) pateikiami kitose ataskaitose (7 diagrama). Finansinės ataskaitos pradžioje pateikiama už biudžetą atsakingo Komisijos nario pratarmė, kurioje jis pateikia informaciją apie metų veiklą. Veiklos ir strateginė rizika tam tikru mastu nagrinėjama planavimo dokumentuose (GD strateginiai ir valdymo planai). Netvarkingų operacijų rizika aprašyta valdymo ir veiksmingumo ataskaitoje. Dokumentas dėl Europos Komisijos darbo metodų, priimtas netrukus po dabartinės Komisijos kadencijos patvirtinimo, apėmė kai kuriuos Komisijos valdymo tvarkos elementus⁷¹. Tačiau Komisijos narių kolegija nerengia metinės ataskaitos, kurioje ji prisiimtų atsakomybę už vidaus kontrolę ir rizikos valdymą Komisijoje.

47

2016 m. liepos 19 d., praėjus keturioms savaitėms po to, kai šios ataskaitos projektą nusiuntėme Komisijai, ir praėjus savaitei po to, kai baigėme savo metinių finansinių ataskaitų auditą, Komisija paskelbė „Integruotą finansinių ataskaitų paketą“, kuriame pateiktos keturios ataskaitos⁷². Dvi jų buvo paskelbtos anksčiau. Nors mes palankiai vertiname šį žingsnį, siekiant anksčiau išsamiau paaiškinti ES veiklą ir finansus, šių ataskaitų rinkinio, išskyrus metines finansines ataskaitas, auditas nebuvo atliekamas. Nuo 2014 m pradėjus rengti FSD&A, šis rinkinys yra naujas žingsnis rengiant vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą (ar kelias ataskaitas), kuriai galėtų būti gautas išorės patikinimas.

Nuo 2013 m. Komisija praneša apie reikšmingą klaidų išlaidose lygį

48

Kai yra didelė pažeidimų rizika, taikoma geriausia patirtis būtų aptarti riziką ir kiekybiškai įvertinti jos lygį ir numatomą poveikį. Kaip aptarėme pirmiau, Komisija turi daug darbuotojų, dirbančių audito ir kontrolės srityje, o pagal ES teisės aktus taip pat reikalaujama, kad ES lėšas valdančios įstaigos atliktų išsamias išlaidų patikras. Pateikdama susijusią informaciją Komisija labai daug dėmesio skiria „gebėjimui ištaisyti klaidas“ (galimybei atmesti išlaidų deklaraciją, kai ją iš pradžių priėmė Komisija), o ne jos nustatytų klaidų kiekybiniam įvertinimui ir jų pobūdžio analizei. Pagrindiniame dokumente šiuo klausimu („ES biudžeto apsauga“, žr. 7 diagramą) nepateikiamas joks pažeidimų lygio pradinėse ar kompensavimui patvirtintose deklaracijose įvertis.

7 diagrama

Komisijos pagrindinių periodinių ataskaitų apžvalga (taikomas laikotarpis yra 2015 m. ir ankstesni metai (žr. 47 dalį))

12016 m. Komisija sujungė savo rezultatų valdymo srityje apibendrinimą ir Sąjungos finansų vertinimą remiantis pasiektais rezultatais į vieną bendrą dokumentą, kurį ji patvirtino ir liepos 5 d. pateikė Audito Rūmams.

Šaltinis: Audito Rūmai.

49

2013 m. Komisija pirmą kartą SR pripažino, kad ES išlaidos yra paveiktos reikšmingo klaidų lygio (žr. 3 lentelę). Komisijos metodika, taikoma įvertinti jos klaidų lygį, ilgainiui po truputį buvo tobulinama, iš dalies reaguojant į Parlamento spaudimą (14 langelis).

14 langelis

Parlamento spaudimas: rizikos veikiamos sumos nurodymas

Europos Parlamento 2013 m. rezoliucijoje dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisijos buvo paprašyta „toliau tikslinti rizikos veikiamų sumų skaičiavimą paaiškinant įvertintą taisomųjų mechanizmų poveikį šioms sumoms“⁷³.

50

Nėra jokio mechanizmo, kurį taikant būtų galima stebėti su šiuo klausimu susijusį audito direktoratų darbą, išskyrus ribotas VAT peržiūras (žr. 26 dalį), atliekamas nuo 2013 m. ir apimančias 11 generalinių direktoratų ir vykdomųjų įstaigų. Komisijai reikia kokybiškos informacijos, kad ji galėtų pateikti patikimus klaidų lygio įverčius. Anksčiau mes pateikdavome ataskaitas dėl veiksmų, kurių reikia imtis siekiant pagerinti Komisijos duomenų patikimumą⁷⁴.

51

Manome, kad geros patirties pavyzdys yra DG DEVCO⁷⁵ metodas, jis skiriasi nuo įprastų nuostatų, DG DEVCO naudojamas modelis turi tam tikrų panašumų⁷⁶ su JAV modeliu, skirtu vertinti išlaidų klaidų lygį (IPERIA) (15 langelis ir 3 lentelė).

15 langelis

IPERIA

Pagal JAV Kongreso teisės aktą reikalaujama, kad visos valstybinės agentūros atliktų pakankamai savo mokėjimų testų, siekiant apskaičiuoti statistiškai pagrįstą metinės netinkamų mokėjimų sumos įvertį tose programose, kuriose rizikos analizė rodo, kad tokie mokėjimai gali viršyti 1,5 % visos sumokėtos sumos. Agentūros privalo paskelbti rezultatus kaip bendrą ekstrapoliuotą visumą ir kaip atliktų mokėjimų procentinę dalį. Valstybinių agentūrų auditoriai privalo pateikti ataskaitą apie tai, ar šių duomenų rengimo ir skelbimo procesas atitinka Kongreso teisės aktą⁷⁷.

Netinkami mokėjimai apibrėžiami kaip:

οneteisingos sumos, mokamos tinkamiems finansuoti naudos gavėjams;

οmokėjimai netinkamiems finansuoti naudos gavėjams;

οmokėjimai už negautas prekes ar paslaugas;

οbesidubliuojantys mokėjimai; arba

οmokėjimai, su kuriais susiję dokumentai buvo nepakankami arba jų nebuvo.

3 lentelė

Skirtumai ir panašumai tarp JAV ir ES modelių vertinant klaidų lygį biudžeto išlaidose

JAV vyriausybė
Europos Komisija

Atsakomybė už įvertinto klaidų lygio apskaičiavimą
Fondų valdytojai privalo pateikti statistinį klaidų lygių įvertį
√
iš dalies¹

Apimtis
Visiems mokėjimams iš biudžeto taikomas imčių sudarymas
x
x

Sudaromos imtys programų išlaidoms, kurios, lėšų valdytojų nuomone, gali būti veikiamos rizikos
√
x

Klaidų skaičiavimo pagrindas
Operacijų, atrinktų taikant statistinius metodus, imties testavimas
√
iš dalies

Taisomieji veiksmai (kuriuos vykdo lėšų valdytojai) gali sumažinti įvertintą klaidų lygį
x
√

Įvertinto klaidų lygio pateikimas
Įvertintas klaidų lygis pateiktas pinigine išraiška
√
√²

Įvertintas klaidų lygis pateiktas procentine dalimi
√
√²
2013 and 2015

Valdymo rezultatai
2013–2015 m. klaidų lygio vidurkis
4,0%
Nuo 2,6% iki 3,1%³

2015 m. klaidų lygis
4,4%
nuo 2,3% iki 3,1%

1Tačiau Komisija reikalauja, kad valdytojai valstybėse narėse parengtų statistinius įverčius kai kuriose išlaidų srityse.

2Komisija į savo SR (AMPR) įtraukia „rizikos veikiamos sumos“ kiekybinį įvertinimą, kurį mes laikome tolygiu klaidų lygiui.

3Palyginti su ankstesniais metais, Komisija pakeitė savo įverčio skaičiavimo 2015 m. AMPR metodą. Vidurkis skaičiuojamas remiantis paskelbtais duomenimis.

Geriausia patirtis – rizikos veikiamų sumų įverčius pagrįsti nuoseklia metodika

52

Išlaidų ex post nagrinėjimas organizacijoje gali būti naudojamas įvairiais tikslais. Jis gali:

οįspėti valdytojus apie elgsenos modelius;

οatskleisti ypatingą riziką, susijusią su galiojančiais teisės aktais;

οsuteikti pagrindą rizikos mažinimo veiksmams⁷⁸;

οpadėti valdymo institucijai įvertinti vyresniosios vadovybės pastangas kovojant su rizika.

Kad būtų pasiekti visi šie tikslai reikia, kad organizacija nustatytų klaidų įverčius atskirai nuo taisomųjų veiksmų įverčių. Taip pat svarbu, kad organizacija įvertintų dėl įvairių priežasčių atsirandančių klaidų poveikį.

53

JAV Prezidento vykdomasis biuras (Valdymo ir biudžeto biuras) federalinėms agentūroms pateikia instrukcijas, kaip atlikti statistinius netinkamų mokėjimų lygio įverčius. Visų pirma jis neleidžia federalinėms agentūroms remtis mažesnių agentūrų ar mokėjimų gavėjų pateikiama informacija kaip vieninteliu šaltiniu nustatant netinkamų mokėjimų įverčius⁷⁹ ar atlikti kompensaciją iš visų netinkamų mokėjimų sumos atėmus sumą, atitinkančią susigrąžinimo priemonių poveikį. Valstybinių agentūrų auditoriai (generaliniai inspektoriai) turi įvertinti, ar agentūros atitinka IPERIA teisės aktą. Agentūros, kurių programos laikomos netinkamomis trejus metus iš eilės turi teikti pasiūlymus Kongresui, kad jis leistų iš naujo teikti programas ar pakeistų jas nustatančias teisines nuostatas⁸⁰.

Prodžio reformos metu įdiegtos ataskaitos vis dar yra Komisijos vidaus atskaitomybės pagrindas

54

Vykdant reformą Komisijoje buvo įdiegtos planavimo ir stebėjimo priemonės. Kiekvienas generalinis direktoratas parengė valdymo planą (VP) ateinantiems metams, skirtą politikos tikslus Komisijos programoje pakeisti konkrečiais veiklos tikslais. 2016 m. Komisija pakoregavo šias nuostatas, pakeisdama VP penkerių metų strateginiais planais (SP) ir metiniais valdymo planais (MVP)⁸¹.

55

MVA yra generalinio direktoriaus valdymo ataskaita (vidaus ataskaita) Komisijos nariams⁸². MVA apima valdymą ir vidaus kontrolę bei pagrindinių tikslų įgyvendinimą ir VP nustatytą veiklą. MVA pateikiama generalinio direktoriaus ar departamento vadovo deklaracija dėl MVA pateiktos finansinės informacijos.

56

Jei generalinis direktorius negali pateikti išsamios deklaracijos, jis pateikia „išlygą“ (t. y. pateikia sąlyginį patikinimą).

57

Komisija pateikia apibendrinimus ir pastabas dėl metinių veiklos ataskaitų metinėje ataskaitoje, iki 2015 m. vadinamoje apibendrinamąja ataskaita (SR) (ją rengia SG ir DG BUDG). Nepaisant Parlamento prašymų (žr. 16 langelį) Komisija šiame dokumente nepateikia aiškaus patikinimo: kaip aprašyta pirmiau (4 diagrama), ji pateikia pareiškimą, kad patvirtindama SR ji prisiima „politinę atsakomybę“ už Komisijos veiksmus. Įvairūs SR pavadinimai ir formos, kuriomis Komisija išreiškia savo pareigas, pateikti 8 diagramoje.

16 langelis

Parlamento spaudimas suteikti patikinimą

Europos Parlamentas ne kartą ragino Komisiją pateikti aiškesnę ataskaitą.

2003 m. jis paragino Komisiją „metinę apibendrinamąją ataskaitą pakeisti konsoliduotu patikinimo pareiškimu dėl bendro Komisijos valdymo ir finansų kontrolės“⁸³.

2010 m. jis paragino Komisiją toliau gerinti savo organizacijos valdymą ir informuoti biudžeto įgyvendinimą tvirtinančią instituciją apie veiksmus ir priemones, kurių buvo imtasi:

οįtraukiant tuos organizacijų valdymo aspektus, kurių reikalaujama arba kurie siūlomi Sąjungos institucijoms taikytinuose Sąjungos įmonių įstatymuose;

οimantis priemonių, leidžiančių pirmininkui pasirašyti ataskaitas ir kartu su jomis pateikti:

-rizikos ir neapibrėžtumų, kurie galėtų turėti neigiamą įtaką siekiant politinių tikslų, aprašymą, taip pat pareiškimą, kuriame pirmininkas kartu su Komisijos narių kolegija prisiima atsakomybę už rizikos valdymą;

-oficialią įmonių valdymo deklaraciją, kurioje aiškiai parodoma, kokių tarptautinių įmonių valdymo standartų laikosi Komisija, taip pat objektyvius ir išsamius paaiškinimus, jeigu būtina nukrypti nuo įmonių valdymo kodekso rekomendacijų (principas „laikykis taisyklių arba pasiaiškink“)⁸⁴.

Komisija rekomendaciją atmetė.

2013 m. Parlamentas paragino Komisiją „savo apibendrinamojoje ataskaitoje pateikti tinkamą patikinimo pareiškimą, pagrįstą generalinių direktorių metinėmis veiklos ataskaitomis“⁸⁵.

8 diagrama

Nuo apibendrinamosios ataskaitos iki metinės valdymo ir veiksmingumo ataskaitos

1SESV 318 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai pasiektais rezultatais pagrįstą Sąjungos finansų įvertinimo ataskaitą, kuri šioje ataskaitoje nenagrinėjama.

Šaltinis: Audito Rūmai.

21Pagal SESV 17 straipsnio 2 dalį „ES teisės aktai gali būti priimami tik remiantis Komisijos pasiūlymu, išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip“.

22Pavyzdžiui, konkurencijos politikos atveju.

23Šioje ataskaitoje vartojame terminą „generalinis direktorius“, kuris apima generalinį direktorių ir departamento vadovą.

24Šioje ataskaitoje vartojame terminą „generalinis direktoratas“, kuris apima generalinį direktoratą ir departamentą.

25Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas (CIPFA) / Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje, 2014 m., p. 9.

26Pirmininko pranešimas Komisijai: 2014–2019 m. Europos Komisijos darbo metodai. C(2014) 9004, p. 7.

27Pirmininko pranešimas Komisijai: 2014–2019 m. Europos Komisijos darbo metodai. C(2014) 9004, p. 2.

28Veikla grindžiamas valdymas.

29Jie taip pat vadinami privačiais biurais.

30Komisija išteklių direktorių apibrėžia kaip valdybos asmenį, atsakingą už išteklių valdymą GD lygmeniu, įskaitant programavimo, žmogiškųjų išteklių ir finansinių išteklių valdymą“, (SEC(2003) 59 final).

31Nepriklausomų ekspertų komitetas, antroji ataskaita dėl Komisijos reformos, 1999 m., p. 118.

32Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 234 straipsnis.

332012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 65 straipsnio 1 dalis (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

34Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 66 straipsnio 1 dalis.

35Europos Parlamento biudžeto kontrolės komitetas.

36PE 393.916v01-00, 2007 09 03, p. 2 ir 3.

37Nauja išteklių valdymo ir vidaus audito Komisijoje sistema, planavimo ir koordinavimo grupės „Vidaus auditas“ galutinė ataskaita, 2000 m. vasario mėn., p. 2.

38Komisijos sprendimas, SEC(2000) 560.

39Iš visų VAT darbuotojų 31 dirbo decentralizuotų agentūrų ir kitų savarankiškų įstaigų srityje. Jų darbo rezultatai nėra pateikiami Komisijos APK.

40CIPFA/IFAC, „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014, p. 29.

41Pavyzdžiui, 2002 m. „Verstehen“ konferencijos metu VAT vadovas atkreipė dėmesį į „vieno bendro audito“ koncepciją.

42VAT visų pirma šią rekomendaciją pateikė darbo dokumente, pridedamame prie 2010 m. Bendrosios nuomonės.

43COM(2007) 280 final, 2007 m. gegužės 30 d. „2006 m. atlikto vidaus audito metinė ataskaita biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai“, p. 12.

44VAT, „Galutinė audito ataskaita dėl rizikos valdymo Komisijoje“ (IAS.B1-2009-4 COMM-001).

45VAT audito ataskaita: galutinė audito ataskaita dėl rizikos valdymo Komisijoje, IAS.B1-2009-Y COMM-001, 2 priedas, GS ir DG BUDG pastabos: 1 rekomendacija.

46CIPFA, IFAC „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m., p. 29 ir 30.

47C(2015) 3014 galutinis „Europos Komisijos audito pažangos komiteto įstatai, C(2015) 3014.“

48C(2015) 3014 galutinis „Europos Komisijos audito pažangos komiteto įstatai“, p. 2.

49COSO apibrėžtis, Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission, 2013 m. COSO integruota vidaus kontrolės sistema. © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). Visos teisės saugomos. Naudojama gavus leidimą.

50Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 32 straipsnio 2 dalis.

512014 m. vidaus kontrolės padėties Komisijos tarnybose apžvalga, ARES (2015) 1930721 – 2015 05 07, p. 21.

522015 m. ES biudžeto metinė valdymo ir veiksmingumo ataskaita.

53Šaltinis: 2013 m. COSO integruota vidaus kontrolės sistema. © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). Visos teisės saugomos. Naudojama gavus leidimą.

54VAT apie panašų klausimą buvo užsiminęs darbo dokumente, pagrindžiančiame 2015 m. Bendrąją nuomonę: „apžvalga institucijos lygmeniu yra būtina, kad bendri procesai, pavyzdžiui, sukčiavimo atvejų prevencija ir nustatymas, būtų efektyvūs apsaugant visą instituciją. VAT rekomenduoja imtis visų priemonių centriniu organizacijos lygmeniu, siekiant užtikrinti nuoseklų, patikimą ir išsamų metodą veiklos lygmeniu ir bendrai nagrinėti Komisijos klausimus ir taikytų priemonių ekonominį veiksmingumą. Centrinės tarnybos turėtų patobulinti savo gaires, skirtas generaliniams direktoratams / tarnyboms, siekiant pagerinti patikrų veiksmingumą veiklos, generalinių direktoratų / tarnybų lygmeniu. Į visas rekomendacijas atsižvelgiama veiksmų planuose.“

55Dokumento rengimas 2015 m. buvo sustabdytas.

56VAT pateikia „ribotą išvadą dėl vidaus kontrolės“, pateikiamą su MVA, o ne „metinę nuomonę“.

57COM(2000) 358 final, 2000 m. birželio 28 d. „Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. Bendrasis strateginis metodas“.

58COM(2011) 376 final, 2011 m. birželio 24 d., „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija“. Pagrįsta Komunikatu dėl sukčiavimo prevencijos (COM(2007) 806 final).

59CIPFA) / IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m., p. 31.

60Dalis informacijos, kurią panašios organizacijos pateikia su finansinėmis ataskaitomis metinėje ataskaitoje, buvo prieinama apibendrinamojoje ataskaitoje (žr. 57 dalį ir 8 diagramą).

61COM(2015) 377 final, p. 6.

622010 m. kovo 3 d. COM(2010) 2020 final „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“.

63Taryba yra forumas, kuriame „vyriausybės gina savo šalių nacionalinius interesus“, o „ES, kaip visumos, interesus gina Europos Komisija“. COM(2015) 377 final, p. 7.

642014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (OL L 330, 2014 11 15, p. 1), Integruotų ataskaitų teikimo taryba (IRC), „Building Public Trust Awards“ skyrimo kriterijai, TVSASV rekomenduojamos praktikos gairės ir EBPO gairės.

65CIPFA / IFAC, „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m., p. 31.

662014 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija dėl įmonių valdymo ataskaitų kokybės (principas „laikykis taisyklių arba paaiškink“) (OL L 109, 2014 4 12, p. 43).

67Mes kreipėmės į aukščiausiąsias audito institucijas (AAI) 28 valstybėse narėse, kad suprastume, kaip yra parengtos finansinės ataskaitos, kaip teikiama nefinansinė informacija ir kas yra atsakingas už finansinių ataskaitų pasirašymą.

68Į biržos sąrašus įtrauktos ES įmonės pagal ES direktyvą į savo valdymo ataskaitą turi įtraukti įmonės valdymo pareiškimą.

692006 m. atlikto vidaus audito metinė ataskaita biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai, COM(2007) 280 final, p. 12, 5 išvada.

70Komisijos atsakyme nurodyti dokumentai prieinami tik atlikus metinių finansinių ataskaitų auditą.

71Pavyzdžiui, pirmininko pranešimas Komisijai: 2014–2019 m. Europos Komisijos darbo metodai. C(2014) 9004.

72Metinė valdymo ir veiksmingumo ataskaita, finansinė ataskaita, Komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos, metinės finansinės ataskaitos.

73P8_TA-(2015)0118, 27 dalis.

74Žr. 2010 m. metinės ataskaitos (OL C 326, 2011 11 10) 1.20 dalį, 2011 m. metinės ataskaitos (OL C 344, 2012 11 12) 1.22 dalis, 1.23 ir 1.25 dalys, 2012 m. metinės ataskaitos (OL C 331, 2013 11 14) 1.41 ir 1.42 dalys, 1.44 ir 1.45 dalys, 2013 m. metinės ataskaitos (OL C 398, 2014 11 12) 1.29, 1.30 ir 1.32 dalys, 2014 m. metinės ataskaitos (OL C 373, 2015 11 10) 1.50, 1.53, 1.54 ir 1.65 dalys. 2015 m. metinės ataskaitos (OL C 373, 2015 11 10), 1.35 ir 1.48 dalys, „Žemės ūkis ir sanglauda: ES išlaidų 2007–2013 m. apžvalga“ 61–63, 69, 70, 81–88, 113 ir 114 dalys, (http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/PL14_AR13/PL14_AR13_EN.pdf).

75Taip pat žr. skirsnį dėl 2015 m. likutinio klaidų lygio (LKL) tyrimo metinėje iš 8-ojo, 9-ojo ir 10-ojo ir 11-ojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaitoje.

76Šis skaičiavimas pagrįstas tinkamu statistiniu metodu.

77Šiuo metu – 2012 m. Netinkamų mokėjimų panaikinimo ir susigrąžinimo pagerinimo teisės aktas (Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act) (IPERIA). Kai kurios agentūros apie netinkamus mokėjimus pradėjo pranešti 2003 m. kaip reikalaujama pagal 2012 m. Informacijos apie netinkamus mokėjimus teisės aktą (Improper Payments Information Act) (IPIA).

78Rizikos mažinimo sistema pagrįsta keturių T metodu: Treat, Tolerate, Transfer, Terminate (nagrinėti, toleruoti, perduoti, baigti).

79Tačiau agentūra gali koordinuoti šį darbą su kitų auditorių atliktu darbu. Prezidento vykdomoji tarnyba, Valdymo ir biudžeto tarnyba, aplinkraščio Nr. A-123 C priedas „Netinkamų mokėjimų veiksmingo vertinimo ir susigrąžinimo reikalavimai“, 2014 m. (Rrequirements for effective estimation and remediation of improper payments).

80NETINKAMI MOKĖJIMAI: CFO (vyriausiojo finansininko) akto agentūros turi dėti daugiau pastangų sprendžiant atitikties klausimus, GAO, 2016 m. birželio mėn.

81Strateginis planas grindžiamas siektinais tikslais palaikant Komisijos prioritetų įgyvendinimą visą jos kadenciją (t. y. 2016–2019 m. šiam planavimo ciklui) ir nustatantis įgyvendinimo taisyklių, kurios turi būti patikslintos kitame metiniame valdymo plane, sistemą.

82Metinės veiklos ataskaitos yra viešos paskelbus AMPR. Nors GS, DG BUDG ir VAT peržiūri metines veiklos ataskaitas („tarpusavio peržiūra“) ir VAT kasmet atlieka keletą „ribotos peržiūros“ auditų, generalinis direktorius priima galutinį sprendimą dėl ataskaitos turinio.

83P6_TA(2005)0092, 62 dalis.

84P7_TA(2012)0153, 35 dalis.

85Žr. 74 išnašą.

Išvados ir rekomendacijos

58

Komisija – sudėtinga organizacija, atsakinga už metinį, didesnį nei 140 milijardų eurų, biudžetą. Pirmąjį tūkstantmečio dešimtmetį jai pavyko reikšmingai reformuoti savo valdymo tvarką, sukuriant VAT⁸⁶, APK⁸⁷, taikant tarptautinius vidaus kontrolės⁸⁸ ir apskaitos⁸⁹ standartus. Tačiau geriausia patirtis ir toliau buvo plėtojama. Nors buvo imtasi kai kurių veiksmų⁹⁰, mes nustatėme sričių, kuriose Komisijos valdymo tvarka, susijusi su auditu, finansų valdymu ir kontrole skiriasi ar ne visiškai atitinka geriausią patirtį, nustatytą standartuose arba įdiegtą tarptautinių ir viešųjų organizacijų, kurias pasirinkome palyginimui.

59

Skirtumas tarp „Komisijos narių politinės atsakomybės“ ir generalinių direktorių veiklos atsakomybės reiškia, kad ne visuomet buvo aišku, ar „politinė atsakomybė“ apima generalinių direktoratų atsakomybę už veiksmus, ar ji yra atskirta (žr. 21 ir 22 dalis). Neseniai vykdytos organizacinės reformos ima spręsti kai kurią uždaros kultūros riziką⁹¹. Tačiau siekdama toliau spręsti su pagrindine rizika susijusius klausimus, Komisija turės dar labiau sustiprinti valdymo struktūrą institucijoje.

60

VAT daugiausiai pastangų skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemoms. Už operacijas ne Komisijoje, už kurias ji yra atsakinga, atsako ex post tikrinimo padaliniai išlaidas patiriančiuose generaliniuose direktoratuose (žr. 25 ir 26 dalis). Tai turi įtakos Komisijos audito komitetui (APK) pateikiamai informacijai. APK vaidmuo (ir nepriklausomų išorės narių dalyvavimas) yra labiau ribotas nei audito komitetų tarptautinėse organizacijose, kurias pasirinkome palyginimui (žr. 30 ir 31 dalis).

61

Vidaus kontrolės srityje, po COSO 1992 įgyvendinimo, Komisija pereina prie COSO 2013 sistemos. Nors Komisija parengė du komunikatus dėl sukčiavimo ir kovos su sukčiavimu strategijos (AFS), ši rizika neatsispindi dabartinėje tarptautinėje kontrolės sistemoje (39 dalis). Tai gali turėti neigiamos įtakos generalinių direktoratų atliekamo sukčiavimo rizikos vertinimo veiksmingumui⁹² ir todėl sukčiavimo rizika gali iškilti Komisijai.

62

Nuo 2005 m. Komisija rengia metines finansines ataskaitas pagal tarptautinius standartus. Tačiau, nepaisant neseniai įdiegtų naujovių, apimančių bendradarbiavimą su Audito Rūmais, Komisija juos vis dar skelbia vėliau nei dauguma ES valstybių narių (žr. 44 dalį ir 7 diagramą).

63

Komisija neseniai pradėjo teikti finansines ataskaitas su nefinansine informacija. Tačiau nepaisant patobulinimų, ji vis dar yra teikia mažiau nefinansinės informacijos su finansinėmis ataskaitomis nei kitos mūsų vertintos organizacijos. Informacija išsklaidyta keliuose institucijos ir GD lygmens dokumentuose (žr. 45–47 dalis).

64

Nuo 2013 m. Komisija pripažino, kad ES išlaidos yra paveiktos reikšmingo klaidų lygio. Atskirų generalinių direktoratų netinkamų išlaidų lygio įverčiai nėra pagrįsti suderinta metodika (žr. 50–53 dalis).

65

Geriausia patirtis buvo plėtojama nuo 2000 m. Prodžio reformų. Nors buvo imtasi tam tikrų veiksmų, mes darome išvadą, kad Komisija nesiremia ar ne iki galo remiasi geriausia patirtimi šiose srityse:

οVAT aukšto lygio valdymo klausimų aprėpties (25 ir 26 dalys);

οAPK sudėties (31 dalis) ir

οAPK aprėpties:

-išorės audito rezultatų,

-rizikos valdymo,

-finansinių ir veiksmingumo ataskaitų teikimo ir

-Komisijos audito direktoratų ir ex post tikrinimo padalinių darbo (26, 30 ir 31 dalys);

οsukčiavimo rizikos įvertinimo vidaus kontrolės sistemoje (39 dalis);

οfinansinės būklės ataskaitų skelbimo tvarkaraščio (44 dalis);

οfinansinės būklės ataskaitų pateikimo su:

-valdymo ataskaita,

-pirmininko ataskaita,

-veiklos ir strateginės rizikos nagrinėjimas,

-ataskaita dėl nefinansinio veiksmingumo,

-informacija apie veiklą per metus ir politikos tikslų pasiekimą,

-ataskaita dėl audito komiteto funkcijų ir išvadų ir

-vidutinės trukmės ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo ataskaita (7 diagrama ir 45 dalis);

οnetvarkingų išlaidų skaičiavimo nuoseklumo ir rezultatų analizės visuose generaliniuose direktoratuose (53 dalis).

66

Komisija arba turėtų laikytis geriausios patirties, arba paaiškinti, kodėl ji mano, kad nedera daryti (žr. 19 išnašą):

1 rekomendacija. Paaiškinti, kodėl nesilaikoma geriausios patirties nuostatų

Komisija turėtų, kaip reikalaujama Europos viešojo intereso organizacijų atveju, kai ji nusprendžia nesivadovauti geriausios patirties pavyzdžiais, paaiškinti šio nesivadovavimo priežastis.

Tikslinė įgyvendinimo data: 2017 m. balandžio mėn.

2 rekomendacija. Laikytis geriausios patirties nuostatų

Komisija turėtų:

a)paraginti VAT vykdyti daugiau audito darbo, susijusio su aukšto lygio valdymo klausimais;

b)užbaigti procesą suderinant savo vidaus kontrolės sistemą su COSO 2013 principais;

c)dar labiau paankstinti metinių finansinių ataskaitų paskelbimą;

d)sutelkti jau esamose įvairiose ataskaitose pateikiamą informaciją ir parengti vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą ar ataskaitų rinkinį, kuriame būtų pateiktos finansinės ataskaitos o taip pat:

οvaldymo ataskaita;

οpirmininko ataskaita;

οveiklos ir strategijos rizikos nagrinėjimas;

οataskaita dėl nefinansinio veiksmingumo;

οinformacija apie veiklą per metus ir politikos tikslų pasiekimą;

οataskaita dėl audito komiteto funkcijų ir išvadų ir

οvidutinės trukmės ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo ataskaita, jei reikia, su nuorodomis į kitose ataskaitose pateiktą informaciją;

e)pateikti šią vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą ar ataskaitų rinkinį finansinių ataskaitų auditui ir auditoriaus atliekamoms patikroms, kad kita pateikta informacija atitinka apskaitos informaciją;

f)metinėse finansinėse ataskaitose ar su jomis pateikiamos informacijos dalyje paskelbti klaidų lygio įvertį, remiantis suderinta metodika;

g)atnaujintų ir reguliariai skelbtų apie savo valdymo tvarką ir paaiškintų struktūrų ir procesų, susijusių su jos pasirenkama sistema, pasirinkimą;

h)APK pakeisti audito komitetu su dauguma nepriklausomų išorės narių ir išplėsti jo įgaliojimus, kad jie apimtų rizikos valdymą, finansinių ataskaitų teikimą bei ex post patikrų padalinių ir audito direktoratų darbą ir rezultatus.

Tikslinė įgyvendinimo data: 2018 m. balandžio mėn.

Šią ataskaitą priėmė V kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Lazaros S. LAZAROU, 2016 m. rugsėjo 20 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

86Žr. 23 ir 24 dalis.

87Žr. 27–29 dalis.

88COSO, žr. 32–34 dalis.

89TVSAS, žr. 40 ir 41 dalis.

90Įskaitant su kaupimo principu parengtomis ES finansinėmis ataskaitomis paskelbtą skyrių „Finansinės ataskaitos aptarimas ir analizė“, veiksmingumo ataskaitų rengimą (dėl to 2015 m. į metinę valdymo ir veiksmingumo ataskaitą buvo įtraukta informacija apie valdymą) ir perėjimą prie atnaujintos COSO 2013 integruotos vidaus kontrolės sistemos.

91Žr. 17 dalį.

92„[…] generalinių direktoratų atliekami sukčiavimo rizikos vertinimai nėra tinkamai koordinuojami su metine rizikos valdymo veikla ar yra per daug aukšto lygio, kad būtų atsižvelgiama į esamą vidaus kontrolės struktūrą. Juose nenagrinėjami visi sukčiavimo ciklo elementai ir jie neapima visų valdymo būdų. Be to, nėra AFS nustatyta rizika nėra vertinama pagal svarbumą ir negali būti atskirai suderinta ar priskirta veiksmams AFS veiksmų plane“ (VAT darbo dokumentas, pagrindžiantis 2015 m. bendrą nuomonę, 2016 m. gegužės mėn.).

Priedai

I priedas

GGPS sistema ir COSO 2013

Šaltinis: Audito Rūmai.

II priedas

Pagrindiniai atrinktų organizacijų ataskaitų teikimo sistemų elementai

Direktyva 2014/95/ES
IIRC
Building Trust Award
(JK)
TVSASV rekomenduojama praktikos gairė Nr. 2
EBPO gairės daugiašalėms įmonėms
(III leidimas)

Valdymas
Įmonių valdymas
Valdymas
Tekstas, aiškiai atspindis valdymo struktūrą ir vadovybės valdymo stilių.
Skaidri informacija apie tai, kaip veiksmingai dirba valdyba, vadovaudama organizacijai
Valdymas
Valdymo struktūros ir politikos

Rizikos
Pagrindinė rizika šiais aspektais, susijusi su tomis įmonės operacijomis, įskaitant, jei tinkama ir proporcinga, jos verslo santykius, produktus ar paslaugas, dėl kurių gali kilti tikėtinų neigiamų padarinių šiose srityse, ir tai, kaip įmonė tą riziką valdo.
Perspektyva
Rizikų, strateginių tikslų ir metinės ataskaitos teksto sąsaja
Kiekybiškai įvertintos rizikos.
Diskusija apie tai, kaip su laiku keitėsi rizikos profilio dinamika
Rizikos ir neaiškumai: rizikos ir neaiškumai, susiję su finansiniu poveikiu, rizikos mažinimo priemonės, vidaus ir išorės rizikos
Informacija apie rizikų valdymo ir atitikties įstatymams sistemas ir apie organizacijos elgesio deklaracijas ar kodeksus.
Numatomi rizikos veiksniai

Finansinis ir nefinansinis veiksmingumas
Reikalaujama, kad informacija būtų pateikta pagal pripažintą sistemą (nacionalinę, Sąjungos, tarptautinę).
Paskelbimas su finansinėmis ataskaitomis arba atskirai (vėliausiai po šešių mėnesių).
Nefinansinėje ataskaitoje pateikiamos nuorodos ir papildomi paaiškinimai apie sumas, apie kurias pranešama metinėse finansinės būklės ataskaitose.
Nefinansiniai pagrindiniai veiksmingumo rodikliai susiję su atitinkama veikla
Perspektyva
Suprantama ir patikima informacija apie finansinį veiksmingumą, suderinta su finansinės būklės ataskaitomis.
Faktinio veiksmingumo nagrinėjimas, lyginant su numatomu (į biudžetą įrauktu) veiksmingumu.
Kiekybiškai įvertinti pagrindiniai veiksmingumo rodikliai, suderinti su strateginiais tikslais. Subalansuotas pasiektų tikslų ir veiksmingumo, palyginus su numatytais tikslais, vertinimas
Informacija apie finansinės būklės ataskaitas bei pokyčius ir tendencijas.
Biudžeto ir faktinių sumų finansinės būklės ataskaitose palyginimas
Įmonės finansiniai ir veiklos rezultatai

Socialiniai ir personalo klausimai
Socialiniai ir personalo klausimai.
Žmogaus teisių laikymasis
Kapitalai: finansinis, pramoninis turtas, intelektinis, žmogiškasis, socialinis ir santykių, gamtinis
Diskusija ir kiekybinė organizacijos žmogiškųjų veiksnių analizė.
Išsami informacija apie lygias galimybes ir įvairovę.
-
Klausimai, susiję su darbuotojais ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis

Tikslai ir strategijos
-
Strategija ir išteklių paskirstymas. Ištekliai
Aiškus tikslo siekimas.
Subalansuota pažangos, lyginant su tikslais, apžvalga
Informacija apie tikslus ir strategijas.
Misija ir vizija
Įmonės tikslai

Veiklos modelis
Trumpas veiklos modelio aprašymas.
Įmonės taikomos politikos aprašymas, įskaitant įgyvendintus išsamių patikrinimų procesus.
Šių politikų rezultatai
Veiklos modelis (veikla, sukurianti vertę trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu).
Vertės sukūrimo procesas: suinteresuotųjų šalių grupės, pagrindiniai reikšmingi klausimai, rizikos, strateginiai tikslai, vertę didinantys veiksniai, pagrindiniai veiksmingumo rodikliai, tikslai, poveikis
Įvairūs pateikimo modeliai.
Tekstas apie tai, kaip veiklos operacijomis remiami platesni parlamentinio lygmens nustatyti tikslai. Kapitalo investicijų ir racionalaus lėšų panaudojimo vertinimas
-
-

Visose sistemose esantys elementai
4 iš 5 sistemų esantys elementai
3 iš 5 sistemų esantys elementai

Šaltinis: Audito Rūmai.

III priedas

Atrinktų viešojo sektoriaus institucijų metinių ataskaitų ir finansinių ataskaitų apžvalga

2014 m. ES konsoliduotos finansinės ataskaitos¹
2015 m. Europos investicijų fondo metinė ataskaita
2015 m. Europos investicijų banko finansinė ataskaita
2015 m. JAV finansinė ataskaita
Comptes de l’État
(Prancūzija)

Kaupimo principu vykdoma apskaita
Taip
Taip
Taip
Taip
Taip

Pagrindinių duomenų santrauka
Taip
Taip
Taip
Taip
Taip

Kartu su nepriklausomo auditoriaus nuomone
Taip
Taip
Taip
Taip
Skelbiami atskirai

Biudžeto ir finansinių rezultatų palyginimas
Taip
Skelbiami atskirai
Skelbiami atskirai
Taip
Taip

Valdymo struktūrų ir klausimų analizė
Apibendrinta²
Taip
Taip
Taip
Taip

Pirmininko / vyresniojo pareigūno pratarmė (ar ataskaita)
Skelbiami atskirai
Taip
Skelbiami atskirai
Taip
Skelbiami atskirai

Netvarkingų operacijų ar veiklos rizikos aptarimas
Skelbiami atskirai
Ne³
Ne³
Taip
Ne

Pažeidimų lygio įvertinimas
Skelbiami atskirai
Ne
Ne
Taip
Ne

Informacinis pranešimas apie metų veiklą
Skelbiami atskirai
Taip
Taip
Taip
Taip

Ilgalaikės perspektyvos / tvarumo ataskaita
Ne
Skelbiami atskirai
Skelbiami atskirai
Taip
Taip

Audito komiteto vaidmens aprašymas ir išvados
Ne
Taip
Taip
Ne
Apibendrinta

Šaltinis: Audito Rūmai.

1Žr. 45 ir 46 dalis.

2Žr. 45 dalį.

3Netaikoma* Šios ataskaitos neapima netvarkingų operacijų ar veiklos rizikos aptarimo. Tačiau manome, kad reikšmingo pažeidimų lygio nėra.

Komisijos atsakymas

Santrauka

Bendras Komisijos atsakymas į I–IV dalių pastabas

Komisija pripažįsta pažangios valdymo sistemos svarbą. Komisija stengiasi laikytis plėtojamos jai aktualios geriausios patirties, kuri išdėstoma standartuose arba kurią diegia tarptautinės arba viešosios institucijos, ir toliau koreguos savo valdymo struktūrą.

Bendrieji Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės, Komisijos ir jos narių skyrimo ir atsistatydinimo, skaidrumo) įtvirtinti ES sutartyse.

Kolegija paveda veiklos užduotis savo padaliniams. Siekdama užtikrinti, kad kiekviename Komisijos padalinyje būtų sukurta tinkamiausia organizacinė struktūra ir vidaus kontrolės sistemos, užtikrinančios, kad to padalinio tikslai būtų pasiekti, Komisija institucijos lygmeniu apibrėžė būtinuosius jų kriterijus, o tai darydama rėmėsi tarptautiniu lygiu pripažinta COSO sistema. 2015 m. metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje (MVVRA) Komisija pateikė informaciją apie veiksmingą šių standartų įgyvendinimą.

Europos Komisijoje taikytina valdymo tvarka yra specialiai pritaikyta pagal viršnacionalinį institucijos pobūdį arba konkrečią jos struktūrą, t.y. tai, kad Komisijos narių kolegijai talkina nuolatiniai administraciniai padaliniai. Būtent tais kriterijais remtasi 2000 m. priimant sprendimus dėl Komisijos valdymo struktūros. Sprendimuose taip pat atsižvelgta ir į Nepriklausomų ekspertų komiteto ataskaitas ir į Audito Rūmų nuomones Nr. 4/97 ir Nr. 1/2000. Komisijos kontrolės ir audito tvarka yra patikima, visapusiška, o šiuo metu yra dar tobulinama, kad visiškai atitiktų COSO 2013 vidaus kontrolės principus. Be to, kaip pažymėjo išorės kokybės vertintojas, VAT visiškai atitinka vidaus audito profesijos standartus. Dėl tokios tvarkos Komisija gali patikimai prižiūrėti, kaip valdymo struktūra veikia.

Taip pat žr. Komisijos atsakymą į VI dalies pastabas.

V

Bendrieji Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės) įtvirtinti ES sutartyse. Kolegija priima metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą ir prisiima bendrą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą. Komisijos nuomone, tai apima atskaitomybę už Komisijos tarnybų darbą.

Kalbant apie veiklos aspektus, priežiūra vykdoma, visų pirma, nustatant praktinę Komisijos narių, kabinetų ir tarnybų darbo santykių tvarką. Antra, APK reguliariai nagrinėja visas VAT rekomendacijas. Trečia, įgaliotieji leidimus duodantys pareigūnai (ĮLDP) aiškiai atsiskaito Komisijai: teikia metines veiklos ataskaitas (MVA), įgaliotojo leidimus duodančio pareigūno patikinimo pareiškimus ir vidaus auditoriaus bendrą nuomonę. Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 55 ir 57 dalių pastabas.

Spręsti uždaros kultūros klausimą buvo naujosios Komisijos prioritetas. Komisija sukūrė naują struktūrą, kurioje pirmininko pavaduotojai prižiūri platesnes politikos sritis ir tobulina Generalinio sekretoriato ir kitų centrinių tarnybų koordinuojamąjį vaidmenį, taip pat įvairių priežiūros grupių, įskaitant Veikla grindžiamo valdymo (ABM) priežiūros grupę ir Išteklių direktorių grupę.

VI

VAT, vadovaudamasi geriausia patirtimi, Finansiniu reglamentu ir savo įstatais, dėmesį būtinai sutelkia į GD, atsakingų už operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimą, valdymo ir kontrolės sistemas, taip pat į šių GD ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijas. Auditas apėmė ne tik informacijos saugumo valdymą, bet ir kitas valdymo sritis, pavyzdžiui:

οtikslų nustatymo procesą rengiant valdymo planą;

οmetinių veiklos ataskaitų rengimo procesą;

οkovos su sukčiavimu strategijų valdymą.

APK yra tik viena iš daugelio esamų priemonių, padedančių Kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės praktikos priežiūrą. Pagrindinis kanalas – Komisijos narių, jų kabinetų ir Komisijos tarnybų darbo tvarkoje nustatyti oficialūs komunikacijos mechanizmai (reguliarūs posėdžiai, strateginių, valdymo planų, metinių veiklos ataskaitų aptarimas ir pan.), kuriais pirmiausia informuojamas Komisijos narys, paskui – Kolegija.

Už rizikos valdymo, finansinių ataskaitų rengimo, ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijų rezultatus yra atsakinga ABM priežiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami ĮLDP.

VII

Vadovaudamasi TVSAS valdybos BPFA koncepcine sistema¹, kurioje numatyta, kad BPFA „veikiausiai apima keletą ataskaitų“, kurių kiekviena konkrečiau tenkina tam tikrus įvairių suinteresuotųjų subjektų poreikius, Komisija teikia vieną finansinių ataskaitų rinkinį. Į jį įeina metinė valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita (MVVRA), finansinė ataskaita, komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos ir ES metinės ataskaitos. Šiame dokumentų rinkinyje informacija teikiama tokiu pačiu lygmeniu, kaip organizacijų, kurias Audito Rūmai pasirinko savo pavyzdžiu. Be to, išsamesnė informacija teikiama tokiuose dokumentuose kaip EK pirmininko kalba apie Sąjungos padėtį, metinis bendrasis pranešimas apie Europos Sąjungos veiklą, tolesnių veiksmų po biudžeto įvykdymo patvirtinimo rekomendacijų ataskaita ir pan.

VIII Pirmas punktas

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija stengiasi laikytis plėtojamos atitinkamos geriausios patirties, kuri išdėstoma standartuose arba kurią diegia tarptautinės arba viešosios institucijos (žr. atsakymą į I–IV, VIII, 24–26, 44–49 dalių pastabas) ir toliau koreguos savo valdymo struktūrą.

VIII Antras punktas

Komisija sutinka su šia rekomendacija, remdamasi Finansinio reglamento taikymo taisyklių 116 straipsnio 2 dalimi (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 2 rekomendacijos h punktą).

VIII Trečias punktas

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisijos kontrolės tvarka (įskaitant VAT) yra patikima, visapusiška ir yra dar tobulinama, kad visiškai atitiktų COSO 2013 vidaus kontrolės principus. Dėl tokios tvarkos Komisija gali tinkamai prižiūrėti, kaip valdymo struktūra veikia.

VIII Ketvirtas punktas

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

Žr. atsakymą į 62 dalies pastabas.

VIII Penktas punktas

Komisija sutinka su rekomendacija rengti vieną ataskaitų rinkinį, kad papildoma informacijos prieinamumo ir kokybės rizika būtų kuo mažesnė. Taip pat žr. atsakymą į 2 rekomendacijos e punktą.

Komisija jau ėmėsi veiksmų šiuo tikslu ir 2016 m. liepos 19 d. paskelbė vieną finansinių ataskaitų rinkinį.

Vienos atskaitomybės ataskaitos nepakaktų, tai neatitinka TVSAS valdybos BPFA koncepcinės sistemos, kurioje aiškiai pažymėta, kad BPFA, kurių paskirtis – pateikti informacijos, kuri būtų naudinga atsiskaitant ir priimant sprendimus, „veikiausiai apima keletą ataskaitų, kurių kiekvienoje konkrečiau aptariami tam tikri finansinių ataskaitų tikslų aspektai“. Laikydamasi šios koncepcinės sistemos Komisija teikia arba teiks toliau nurodytus dokumentus, kurie apima ir Audito Rūmų paminėtus elementus:

VIII Penktas punktas. Pirma įtrauka

Komisija šiuo metu atnaujina valdymo ataskaitą.

VIII Penktas punktas. Antra įtrauka

Kalbant apie Komisiją, rugsėjo mėnesį skelbiamas pranešimas apie Sąjungos padėtį prilygsta pirmininko ataskaitai.

VIII Penktas punktas. Trečia įtrauka

Be MVVRA pateikiamos informacijos, Komisija daug informacijos apie operacinę ir strateginę riziką teikia ir viešina kalboje apie Sąjungos padėtį ir kiekvieno GD strateginiuose ir valdymo planuose.

VIII Penktas punktas. Ketvirta įtrauka

Informacija apie nefinansinį veiksmingumą pateikiama MVA ir MVVRA.

VIII Penktas punktas. Penkta įtrauka

Bendrajame pranešime apie Europos Sąjungos veiklą ir MVVRA teikiama informacija apie per metus vykdytą veiklą ir politikos tikslų pasiekimą.

VIII Penktas punktas. Šešta įtrauka

APK metinėje ataskaitoje apibendrinamos APK išvados dėl to, ar įvykdyta jo misija, ir pabrėžiami klausimai, į kuriuos APK atkreipė Kolegijos dėmesį. 2015 m. APK darbas aptartas apibendrinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje į MVVRA bus įtrauktas specialus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK vaidmuo ir išvados.

VIII Penktas punktas. Septinta įtrauka

Visų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) skiriasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.

ES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokėjimo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus MVVRA, finansinėje ataskaitoje, ataskaitose ir, kai reikia, kitose specialiose ataskaitose.

VIII Šeštas punktas

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.

Informacija, naudojama rengiant naująjį vieną finansinių ataskaitų rinkinį ir papildomas ataskaitas, kiek galima (t. y. visų pirma, laikantis atitinkamų valstybėms narėms nustatytų terminų reikalingiems duomenims pateikti), bus teikiama Audito Rūmams, kad būtų galima atlikti nuoseklumo patikras.

VIII Septintas punktas

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Informaciją apie bendrą rizikos sumą Komisija ir toliau teiks MVVRA.

VIII Aštuntas punktas

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija reguliariai atnaujins ir skelbs valdymo tvarką bei paaiškins, kaip ji dera su tarptautiniais standartais ir gerąja patirtimi.

VIII Devintas punktas

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Kadencijos viduryje atnaujinant APK narystę, Komisija svarstys klausimą dėl išorės narių, kurie turėtų patvirtintos profesinės patirties audito ir su tuo susijusiose srityse ir kuriuos pagal atvirą ir skaidrią procedūrą skirtų Komisija, skaičiaus padidinimo. Už rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijas yra atsakinga ABM priežiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami ĮLDP. Komunikacijos kanalais, įskaitant, visų pirma MVA, valdymo ir strateginius planus ir pan., užtikrinama, kad ĮLDP informuotų atitinkamus Komisijos narius ir Kolegiją, o ši galėtų vykdyti reikiamą priežiūrą. Be to, VAT reguliariai atlieka atitinkamų GD ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijų auditą, ypač tokiose svarbiose srityse, kaip pasidalijamasis valdymas, o jos išvadas nagrinėja APK. Komisija svarstys galimybę siūlyti VAT atlikti valdymo ir (arba) priežiūros tvarkos auditą ir vertinti rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, taip pat ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijas, ypač antrojo lygmens tikrinimą, kad būtų galima nustatyti, ką reikėtų tobulinti, kad šiais mechanizmais būtų pasiekta dar geresnių rezultatų.

Pastabos

15

Pirmas unikalus Komisijos valdymo ypatumas yra tai, kad atsakomybės sritys ir atskaitomybės eiliškumas yra nustatyti Sutartyje (317 straipsnyje) ir Finansiniame reglamente (66 straipsnyje), taip pat aprašyti 2000 m. baltojoje knygoje, kurioje buvo atsižvelgta į Nepriklausomų ekspertų komiteto rekomendacijas.

Antras Komisijos ypatumas yra tai, kad kaskart, kai Kolegija pradeda naują kadenciją, vidaus organizacinės struktūros, valdymo ir atskaitomybės tvarkos aspektus galima tikslinti. Tai daroma Komisijos narių įgaliojamaisiais raštais, Europos Komisijos darbo metodų aprašais (žr. C(2014) 9004) ir rašytine Komisijos narių ir tarnybų darbo tvarka.

21

Bendri Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės) įtvirtinti ES sutartyse. Kolegija tvirtina metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą ir prisiima bendrą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą. Komisijos nuomone, tai apima atskaitomybę už Komisijos tarnybų darbą.

Kalbant apie veiklos aspektus, priežiūra vykdoma, visų pirma, nustatant praktinę Komisijos narių, kabinetų ir tarnybų darbo santykių tvarką. Antra, APK reguliariai nagrinėja visas VAT rekomendacijas. Trečia, ĮLDP aiškiai atsiskaito Komisijai: teikia MVA, ĮLDP patikinimo pareiškimus ir vidaus auditoriaus bendrą nuomonę.

5 langelis. Komisijos atsakomybė

2007–2016 m. Komisija dar pakeitė savo valdymo ir ataskaitų rengimo tvarką.

23

Komisija panaikino VAS, nes ilgainiui tapo vis svarbiau, kad vidaus audito funkcijos neapsiribotų vienu GD. Daug veiksmingiau, kai šias funkcijas atlieka visiškai centralizuota vidaus audito tarnyba. Be to, centralizuota VAT yra visiškai nepriklausoma, o tai padeda užtikrinti gerą audito kokybę. VAT veiklos problemų nenustatęs išorės kokybės vertintojas pažymėjo, kad VAS atliekamas vertinimas yra nepakankamai nepriklausomas ir kad esama rizikos jo nepriklausomumui.

Dabar VAT generaliniams direktoriams taip pat teikia riboto patikinimo ataskaitą, kuria remiamasi rengiant metines veiklos ataskaitas (MVA), kaip tai darydavo VAS (pirmą kartą ją teikė 2016 m. dėl 2015 m.)

24

Audito Rūmų paminėtų padalinių darbuotojai atlieka ne vien audito arba kontrolės veiklą.

Ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijos daugelyje daug išlaidų patiriančių GD (dažnai vadinamos „audito funkcija“) yra įgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno vidaus kontrolės sistemos dalis. Jos turi būti aiškiai atskirtos nuo vidaus audito funkcijos.

25

Be informacijos saugumo valdymo audito, auditas vykdytas ir kitose valdymo srityse, visų pirma per keleto GD auditą, pavyzdžiui, šiose srityse (bet ne tik tais atvejais):

οtikslų nustatymo proceso rengiant valdymo planą;

οmetinių veiklos ataskaitų rengimo proceso;

οkovos su sukčiavimu strategijų valdymo;

οper Europos semestrą vykdomo darbo valdymo;

οprie Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD veikiančio Bendro paramos centro valdymo;

οES patikos fondų valdymo;

οdecentralizuotų agentūrų priežiūros;

οIT domeno valdymo.

7 langelis. Nebuvo laikomasi kai kurių svarbių VAT rekomendacijų dėl valdymo

Komisija šiuo metu tikslina valdymo ataskaitą.

26

VAT sutinka su Audito Rūmų vertinimu, kad išlaidų tvarkingumo ir teisėtumo rizika yra svarbi. Būtent dėl to apie 40–50 % viso auditui skirto laiko VAT skiria darbui, per kurį vertinamos valdymo ir kontrolės sistemos, skirtos pažeidimų prevencijai ir pažeidimams nustatyti ir (arba) ištaisyti.

Tai, be kita ko, yra svarbus GD kontrolės strategijų auditas (įskaitant ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijas), apimantis pagrindines politikos išlaidų sritis. Visos šio audito ataskaitos rengiamos ir siunčiamos APK.

VAT, vadovaudamasi geriausia patirtimi, Finansiniu reglamentu ir savo įstatais, dėmesį būtinai sutelkia į GD, atsakingų už operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimą, valdymo ir kontrolės sistemas.

APK yra tik viena iš daugelio esamų priemonių, padedančių Kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės praktikos priežiūrą. Pagrindinis kanalas – Komisijos narių, jų kabinetų ir Komisijos tarnybų darbo tvarkoje nustatyti oficialūs komunikacijos mechanizmai (reguliarūs posėdžiai, strateginių, valdymo planų, metinių veiklos ataskaitų aptarimas ir pan.), kuriais pirmiausia informuojamas Komisijos narys, paskui – Kolegija.

30

Komisija patvirtina, kad APK 2015 m. įgaliojimai apima tolesnių veiksmų po EAR rekomendacijų griežtinimą. APK analizuoja EAR ataskaitas ir atitinkamus per temines diskusijas dėl VAT audito ataskaitų grupių nustatytus faktus.

VAT atlieka ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijų veiksmingumo auditą daugelyje dideles išlaidas patiriančių GD. Tokiu būdu ji apima šį svarbų ĮLDP vidaus kontrolės sistemos, skirtos pažeidimų prevencijai ir pažeidimams aptikti ir (arba) ištaisyti, aspektą (žr. atsakymą į 26 dalies pastabas). APK nagrinėja šiuos kausimus tiek, kiek jie nagrinėti per VAT auditą.

Atsakymas į 2 lentelės pastabas

APK gauna ir nagrinėja visas VAT audito ataskaitas, kuriose aptariamos rizikos valdymo, vidaus kontrolės ir atsiskaitymo už finansinį ir nefinansinį veiksmingumą sritys. Taip palengvinama Komisijos vykdoma priežiūra, nes užtikrinamas VAT nepriklausomumas, vykdoma jos darbo kokybės stebėsena ir imamasi tolesnių veiksmų po rekomendacijų. Be to, jis nagrinėja pagrindinius vidaus kontrolės sistemos dokumentus.

31

Už rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijas yra atsakinga ABM priežiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami ĮLDP. Komunikacijos kanalais, įskaitant, visų pirma MVA, valdymo ir strateginius planus ir pan., užtikrinama, kad ĮLDP informuotų atitinkamus Komisijos narius ir Kolegiją, o ši galėtų vykdyti reikiamą priežiūrą. Be to, VAT reguliariai atlieka atitinkamų GDex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijų auditą, ypač tokiose svarbiose srityse, kaip pasidalijamasis valdymas, o jos išvadas nagrinėja APK.

Kitos tarptautinės organizacijos (Pasaulio maisto programa, Europos investicijų bankas, Pasaulio bankas ir JT) turi kitokias valdymo struktūras.

35

Per naują vidaus kontrolės sistemos peržiūrą, kurią Komisija atlieka šiuo metu, bus atsižvelgta į visas Audito Rūmų pastabas.

36

Atsižvelgiant į Komisijos specifiką, COSO 2 principą reikia suprasti dvejopai. GD lygmeniu kiekvienas generalinis direktorius vykdo nepriklausomą vidaus kontrolės plėtojimo ir veiksmingumo priežiūrą – tai atlieka vidaus kontrolės koordinatorius. Komisijos lygmeniu Kolegija, t. y. COSO 2 principe paminėtai direktorių valdybai prilygstantis organas, vykdo nepriklausomą vidaus kontrolės plėtojimo ir veiksmingumo priežiūrą (žr. atsakymą į 21 dalies pastabas).

Centrinė finansų tarnyba buvo sukurta tam, kad teiktų pagalbą ir patartų finansų valdymo, teisės aktų aiškinimo, vidaus kontrolės ir rizikos valdymo klausimais, bet ne tam, kad prižiūrėtų, kaip vidaus kontrolės sistema yra faktiškai įgyvendinama.

37

Dabartinėje per Komisijos reformą nustatytoje ir Finansiniame reglamente išdėstytoje sistemoje yra aiškiai apibrėžtos atsakomybės sritys ir atskaitomybė. Iš GD reikalaujama sukurti organizacinę struktūrą ir vidaus kontrolės sistemas, įskaitant perįgaliojimo aktus ir su tuo susijusias pakopines atsiskaitymo sistemas, iš kurių kiekviename GD renkami duomenys patikinimo tikslais.

Dėl to, kuo remiantis nustatoma, ar MVA pateiktos deklaracijos yra pakankamai pagrįstos, pažymėtina, kad MVA rengimo instrukcijose (ir gairėse) išdėstytas pakankamas pagrindas patikinimo pareiškimui parengti ir nustatyti aiškūs GD atskaitomybės kriterijai. Be to, MVA yra skirsnis apie vidaus auditoriaus ataskaitas ir išvadas dėl GD kontrolės būklės. Pabaigoje reikėtų pažymėti, kad MVA peržiūros procesu yra užtikrinama MVA kokybė, kad politiniu lygmeniu būtų galima remtis valdymo patvirtinimais ir patikinimu.

Vis dėlto Komisija analizuos, ar tam tikrus aspektus būtų galima padaryti dar aiškesnius.

38

Komisija kasmet nuo 2013 m. atsiskaito už Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos įgyvendinimą metinėje ES finansinių interesų apsaugos ataskaitoje (ataskaitoje pagal 325 straipsnį).

39

Nors Komisija mano, kad sukčiavimo rizika yra pakankamai aptariama GD kovos su sukčiavimu strategijų metodikoje ir gairėse, Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą į naująją vidaus kontrolės sistemą specialiai įtraukti sukčiavimo riziką.

42

Finansinės būklės ataskaitos aptarimo ir analizės (FSDA), remiantis TVSASV 2 rekomenduojamos praktikos gaire (2 RPG), tikslas yra „paaiškinti reikšmingus subjekto finansinių ataskaitų rinkinio straipsnius, operacijas ir įvykius ir jiems įtaką darančius veiksnius“.

Todėl logiška, kad FSDA dėmesys sutelkiamas į 10 EK pirmininko prioritetų, nes jais „toliau įgyvendinama strategija „Europa 2020““ ir jie šiuo metu yra pagrindiniai Komisijos politiką ir tai, kaip leidžiamos ES lėšos, lemiantys veiksniai. Be to, FSDA taip pat apima informaciją apie strategiją „Europa 2020“. Tačiau FSDA yra nuolat kintantis dokumentas. Todėl Komisija išlieka atvira diskusijoms, kaip tobulinti jo turinį ir dalyką.

44 Trečias punktas

ES ataskaitas priima Komisija.

44 Ketvirtas punktas

Komisija pažymi, kad, vadinasi, jos kaupimo principu pagrįsta apskaitos ir atsiskaitymo sistema yra labai pažangi, palyginti su daugeliu valstybių narių.

45 Antras punktas

Komisijos parengta FSDA atitinka TVSASV 2 rekomenduojamos praktikos gairėje (2 RPG) siūlomą struktūrą ir turinį.

45 Trečias punktas

Kaip pažymi Audito Rūmai, ataskaitos kartu su patikinimo pareiškimu skelbiamos Oficialiajame leidinyje. Komisija džiaugtųsi galėdama ataskaitų dokumente pateikti Audito Rūmų nuomonę apie ataskaitas, kai tik tas dokumentas priimamas, kaip tai daroma privačiajame sektoriuje.

45 Penktas punktas

FSDA Komisija taip pat teikia informaciją apie įvairius valdymo režimus, finansinių ataskaitų rengimą ir atskaitomybę.

Komisija šiuo metu tikslina valdymo ataskaitą.

45 Šeštas punktas

ES metines ataskaitas priima Komisija. Kadangi pratarmė pateikiama finansinėje ataskaitoje, ataskaitose ji nebebuvo kartojama. Komisija apsvarstys galimybę ateityje įtraukti ir pratarmę.

45 Septintas punktas

Be metinių ataskaitų ir kartu su jomis teikiamos informacijos, Komisija taip pat rengia, visų pirma, metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą (MVVRA), komunikatą dėl ES biudžeto apsaugos ir finansinę ataskaitą, bendrąjį pranešimą apie ES veiklą ir Europos Komisijos pirmininko pranešimą apie Sąjungos padėtį. Šiuose dokumentuose pateikiama daug nefinansinės informacijos, nagrinėjama operacinė ir strateginė rizika.

ES metinėse ataskaitose laikomasi atitinkamuose tarptautiniuose apskaitos standartuose (TVSAS) ir ES apskaitos taisyklėse nustatytų informacijos reikalavimų.

Komisija teikia informaciją apie bendras rizikos veikiamas sumas, susijusias su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu (rizikos veikiamas sumas atliekant mokėjimus ir rizikos veikiamas sumas užbaigiant programą) MVVRA. Ataskaitoje taip pat aptariama, kuriose išlaidų srityse klaidos daromos dažniausiai.

45 Aštuntas punktas

Kadangi MVVRA pateikiama kiekybinė informacija apie netvarkingų operacijų riziką (rizikos veikiamas sumas atliekant mokėjimus ir rizikos veikiamas sumas užbaigiant programą), Komisija mano, kad informaciją kartoti nėra reikalo. Žr. pirmiau pateiktą atsakymą.

45 Devintas punktas. Pirma įtrauka

Be metinių ataskaitų ir kartu su jomis teikiamos informacijos, Komisija taip pat rengia, visų pirma, metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą (MVVRA), komunikatą dėl ES biudžeto apsaugos ir finansinę ataskaitą, bendrąjį pranešimą apie ES veiklą ir Europos Komisijos pirmininko pranešimą apie Sąjungos padėtį, kuriuose pateikiama informacija apie nefinansinius veiklos rezultatus.

45 Devintas punktas. Antra įtrauka

Be metinių ataskaitų ir kartu su jomis teikiamos informacijos, Komisija taip pat rengia, visų pirma, metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą (MVVRA), komunikatą dėl ES biudžeto apsaugos ir finansinę ataskaitą, bendrąjį pranešimą apie ES veiklą ir Europos Komisijos pirmininko pranešimą apie Sąjungos padėtį.

45 Devintas punktas. Trečia įtrauka

Informacija apie pažangą, įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pagrindinius tikslus yra reguliariai atnaujinama ir skelbiama Eurostato interneto svetainėje, taip pat teikiama per Europos semestrą. Taip pat žr. atsakymą į 42 dalies pastabas.

45 Dešimtas punktas

Visų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) skiriasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.

ES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokėjimo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus įvairiose ataskaitose.

45 Vienuoliktas punktas

Apie APK vaidmenį rašyta 2015 m. apibendrinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje į MVVRA bus įtrauktas specialus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK vaidmuo ir išvados.

Bendras atsakymas į 46–47 dalių pastabas

Komisija pirmą kartą šiais metais pateikė išsamų vieną finansinių ataskaitų rinkinį. Jame Komisija vienoje vietoje pateikia visą svarbiausią 2015 m. finansinę informaciją. Dokumentų rinkinį sudaro:

a)MVVRA, kurioje, remiantis iki 2015 m. pabaigos pasiektais ES biudžeto rezultatais, teikiama informacija apie ES biudžeto vykdymo rezultatus. Joje taip pat teikiama informacija apie Komisijos 2015 m. vykdytą ES biudžeto valdymą, t. y. apžvelgiamas vidaus kontrolės sistemų, kurias Komisijos padaliniai įdiegė, siekdami užtikrinti, kad būtų pasiekti politikos ir veiklos tikslai, veikimas ir pagrindinė su tuo susijusi rizika, jei jos yra. Ataskaitoje taip pat pateikiamas teisėtumo bei tvarkingumo rizikos, kontrolės priemonių ekonominio naudingumo įvertinimas ir kovos su sukčiavimu strategijos;

b)finansinė ataskaita, kurioje, visų pirma, išsamiai apžvelgiamos pajamos ir lėšų pasiskirstymas pagal valstybes nares ir DFP antraštines dalis;

c)komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos, kuriame aptariama, kokių veiksmų imtasi, kad neteisėtos ir netvarkingos išlaidos nebūtų dengiamos iš ES biudžeto, taip pat nurodoma, kaip įtraukiamos valstybės narės ir koks poveikis joms daromas;

d)2015 m. pabaigos ES metinės ataskaitos (t. y. turtas ir įsipareigojimai, pajamos ir išlaidos).

Vieno finansinių ataskaitų rinkinio pradžioje pateikiama už biudžetą atsakingo komisijos nario pratarmė.

Patvirtindama metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą Komisijos narių kolegija prisiima bendrą atsakomybę už Komisijos vidaus kontrolės sistemas ir rizikos valdymą.

48

Komisija nurodo rizikos veikiamų sumų įvertį MVVRA, o prevencinius veiksmus apžvelgia komunikate dėl ES biudžeto apsaugos. Metinėje veiklos ataskaitoje atsakingas ĮLDP nurodo vykdytos kontrolės rezultatus ir pateikia rizikos veikiamos sumos, susijusios su netvarkingais mokėjimais, įvertį. Be to, MVA taip pat aptariamas nustatytų klaidų pobūdis. Per biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą Komisija Europos Parlamento prašymu taip pat teikė informaciją apie tai, kokių veiksmų imtasi dažniausiai pasitaikančio pobūdžio klaidoms šalinti tam tikrose politikos srityse.

49

Nuo 2013 m. Komisija patobulino informaciją apie rizikos veikiamas sumas, palyginti su tuo, kas buvo daroma ankstesniais metais, visų pirma, pradėjo teikti informaciją apie bendrą rizikos veikiamą sumą atliekant mokėjimus ir bendrą rizikos veikiamą sumą užbaigiant programą. Teikiant pastaruosius duomenis atsižvelgiama į finansines pataisas ir susigrąžintas sumas, kurios išsamiau išdėstomos komunikate dėl ES biudžeto apsaugos.

Iki 2013 m. Komisija apibendrinamojoje ataskaitoje skaidriai teikė informaciją apie padarytas išlygas ir išlaidų sritis, kuriose jos darytos, taip pat teikė rizikos veikiamos sumos, dėl kurios darytos išlygos, įvertį. Išsamesnė informacija buvo pateikta atitinkamose MVA.

50

VAT nemažai savo išteklių (apie 40–50 %) skiria darbui, per kurį vertina valdymo ir kontrolės sistemas, skirtas pažeidimų prevencijai ir pažeidimams nustatyti ir (arba) ištaisyti, ir atlieka ribotas likutinio klaidų lygio apskaičiavimo peržiūras.

Remiantis šiuo VAT darbu padaryta realių patobulinimų, ypač AGRI GD; juos palankiai įvertino ir Audito Rūmai, ir biudžeto įvykdymo tvirtinanti institucija.

51

DEVCO GD savo biudžetą vykdo daugiausia pagal tiesioginio valdymo principą, o tokiu atveju taikomas kitoks patikinimo modelis negu pasidalijamojo valdymo (kuris apima 80 % ES biudžeto) atveju.

Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 2015 m. EAR metinės ataskaitos 1.35 dalies pastabas.

Komisija mano, kad statistinės metodikos, kurią taiko JAV už federalinių lėšų valdymą atsakingos institucijos, pavyzdys nėra tinkamas, kai kalbama apie lėšas, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas. Pagal pasidalijamojo valdymo tvarką Komisija kliaunasi ne savo pačios agentūrų ES lygmeniu atliktais išlaidų auditais, o suverenių valstybių narių audito institucijų atliktais tų valstybių narių išlaidų, kurios dažnai apima nacionalinį bendrą finansavimą, auditais. Todėl Komisija mano, kad tais atvejais, kai išlaidoms taikomas pasidalijamojo valdymo principas, pačiai rengiant ES lygmens statistiniu požiūriu pagrįstą klaidų lygio įvertį per paramos gavėjų auditą pridėtinė vertė nebūtų kuriama.

Laikydamasi teisinės bazės reikalavimų Komisija toliau bendradarbiaus su valstybių narių audito institucijomis, drauge apibrėš statistiniu požiūriu pagrįstą metodą klaidų lygio įverčiui apskaičiuoti ir naudos tokius klaidų lygius, juos patvirtinus. Taigi Komisija taiko vieno bendro audito principą ir audituoja valstybių narių auditorius bei tvirtina jų audito darbą. Taip daroma remiantis Audito Rūmų nuomone Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio ir pasiūlymu dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos. Ši metodika visiškai dera su tikslu sumažinti administracinę naštą paramos gavėjams, pagal ją taip pat sumažėja poreikis Europos Komisijoje turėti su auditu susijusių etatų.

53

Komisija pažymi, kad JAV generalinis atskaitomybės biuras, t. y. išorės auditorius, nustatė didelių trūkumų ir padarė tokią išvadą: „Kol federalinė vyriausybė neįdiegė veiksmingų procesų, kad visapusiškai nustatytų, kiek netinkamų mokėjimų atliekama, ir nesiėmė reikiamų veiksmų visuose subjektuose ir visose programose, kad veiksmingai sumažintų netinkamų mokėjimų mastą, ji neturės pakankamo patikinimo, kad naudojamos federalinės lėšos yra pakankamai apsaugotos“.

Komisija taip pat pažymi, kad JAV prezidento vykdomasis biuras į 2014 m. spalio 20 d. instrukcijas įtraukė šias nuostatas: „Darbas su kitais subjektais. Agentūros turėtų apsvarstyti galimybę bendradarbiauti su subjektais, tokiais, kaip dotacijų gavėjai, kuriuose atliekamas atskiras auditas, kad pasinaudojant vykdomais auditais būtų lengviau įvertinti netinkamų mokėjimų mastą ir sumą“.

Komisija pabrėžia, kad ji MVVRA pateikia rizikos veikiamos sumos atliekant mokėjimą įvertį (jame neatsižvelgiama į netinkamai sumokėtų lėšų susigrąžinimo veiksmus). Komisija šią informaciją papildo rizikos veikiamos sumos užbaigiant programą įverčiu (jame atsižvelgiama į daugiamečių taisomųjų sistemų poveikį).

57

Komisija prašo atkreipti dėmesį į jos atsakymus į ankstesnius Parlamento prašymus ir dar kartą patvirtina savo poziciją, kurią paminėjo Audito Rūmai, dėl patikinimo teikimo (žr. Komisijos atsakymą į Audito Rūmų 2012 m. metinės ataskaitos 1.40 dalies pastabas).

Taip pat žr. atsakymą į santraukos V dalies pastabas.

Išvados ir rekomendacijos

58

Komisija ir toliau stengsis užtikrinti, kad jos valdymo tvarka, pagal kurią dėmesys sutelkiamas į auditą, finansinį valdymą ir kontrolę, atitiktų standartuose išdėstytą arba tarptautinių ir viešųjų institucijų įdiegtą aktualią geriausią patirtį (žr. išsamius Komisijos atsakymus į I–IV, IX, 24–26, 44–46 dalių pastabas).

59

Bendri Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės) įtvirtinti ES sutartyse. Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 21, 55 ir 57 dalių pastabas.

60

APK yra tik viena iš daugelio esamų priemonių, padedančių Kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės praktikos priežiūrą. Pagrindinis kanalas – Komisijos narių, jų kabinetų ir Komisijos tarnybų darbo tvarkoje nustatyti oficialūs komunikacijos mechanizmai (reguliarūs posėdžiai, strateginių, valdymo planų, metinių veiklos ataskaitų aptarimas ir pan.), kuriais pirmiausia informuojamas Komisijos narys, paskui – Kolegija.

61

Žr. Komisijos atsakymą į 39 dalies pastabas.

62

Metinių ataskaitų priėmimo terminas nustatytas Finansiniame reglamente ir yra liepos 31 d. Tačiau šiais metais, dirbdama drauge su Audito Rūmais, Komisija jau daugiau negu dviem savaitėmis paankstino 2015 m. metinių ataskaitų priėmimą. Nors Komisija yra labai priklausoma nuo valstybių narių duomenų pateikimo terminų, ji nagrinės, ar priėmimą įmanoma dar labiau paankstinti.

63

Nėra taip, kad Komisija teikia mažiau nefinansinės informacijos nei kitos institucijos – informacija teikiama ne tik metinėse ataskaitose, bet ir BPFA. Be to, nuo 2016 m. Komisija rengs vieną šių ataskaitų rinkinį, o tose ataskaitose teiks ir finansinę, ir nefinansinę informaciją. Žr. pirmiau pateiktus atsakymus.

Kaip nurodyta pirmiau, TVSASV koncepcinėje sistemoje (8.6 dalis) konkrečiai numatyta galimybė naudoti keletą BPFA, kurios apimtų ataskaitas arba finansinių ataskaitų rinkinį, FSDA ir kitas ataskaitas, kuriomis tenkinami naudotojų papildomos informacijos poreikiai.

64

Komisija nesutinka su Audito Rūmų nuomone, kad klaidų lygio įverčiai nėra pagrįsti suderinta metodika. Iš GD reikalaujama ataskaitas teikti pagal centrinių tarnybų parengtas MVA gaires. Įvairios sąvokos ir rodikliai apibrėžti pakankamai lanksčiai, kad būtų galima atsižvelgti į konkrečias įvairių GD aplinkybes ir kartu užtikrinti, kad duomenys būtų pakankamai nuoseklūs ir juos būtų galima konsoliduoti².

65

Toliau pateiktos nuorodos į atsakymus dėl konkrečių išvadų.

65 Pirmas punktas

Žr. atsakymus į 24–26 dalių pastabas.

65 Trečias punktas. Pirma įtrauka

Žr. atsakymą į 30 dalies pastabas.

Komisija patvirtina, kad APK 2015 m. įgaliojimai apima tolesnių veiksmų po EAR rekomendacijų griežtinimą.

65 Trečias punktas. Antra įtrauka

Žr. atsakymus į 30 ir 31 dalių pastabas.

65 Trečias punktas. Trečia įtrauka

Žr. atsakymus į VIII ir 30, 31, 45 dalių pastabas. Atsiskaitymas už veiksmingumą yra ABM priežiūros grupės, GS, Biudžeto GD ir atitinkamų ĮLDP atsakomybės sritis.

65 Trečias punktas. Ketvirta įtrauka

Žr. Komisijos atsakymus į 26, 30 ir 31 dalių pastabas.

65 Ketvirtas punktas

Žr. atsakymą į 39 dalies pastabas.

65 Penktas punktas

Žr. atsakymą į 62 dalies pastabas.

65 Šeštas punktas. Pirma įtrauka

Komisija šiuo metu atnaujina valdymo ataskaitą.

65 Šeštas punktas. Antra įtrauka

Komisijos lygmeniu pirmininko pranešimas apie Sąjungos padėtį yra priemonė, kuria pirmininkas praneša apie pasiektus rezultatus ir iššūkius.

Be to, Europos Komisijos kasmet skelbiamame bendrajame pranešime apie Sąjungos veiklą apžvelgiamos praėjusiųjų metų pagrindinės ES iniciatyvos ir laimėjimai. Jame aprašoma Komisijos padaryta pažanga įgyvendinant prioritetus (aptariami daug platesni aspektai negu finansinė informacija). Jame taip pat pateikiama pirmininko pratarmė.

65 Šeštas punktas. Trečia įtrauka

Komisijoje rizikos valdymas daugiausia yra kiekvieno Komisijos padalinio strateginio planavimo ir programavimo (SPP), ypač strateginių planų (SP) ir valdymo planų (VP) rengimo, ciklą sudarančio planavimo etapo dalis. Kritinės svarbos rizika nurodoma VP 4 priede, galimą horizontalią kritinės svarbos riziką vertina centrinės tarnybos. Svarbi pasireiškusi rizika aptariama metinėse veiklos ataskaitose (MVA) ir metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje.

Be MVVRA pateikiamos informacijos, Komisija teikia ir viešina daug informacijos apie politikos tikslus, iššūkius ir riziką keletu būdų. Pirmininko pranešimas apie Sąjungos padėtį yra viena pagrindinių priemonių, kuria pranešama apie iššūkius ir galimybes politiniu lygmeniu. Išsamesnė informacija apie konkrečius kiekvienos politikos srities klausimus taip pat įtraukiama į kiekvieno generalinio direktorato rengiamus strateginius ir valdymo planus.

65 Šeštas punktas. Ketvirta įtrauka

Informacija apie nefinansinį veiksmingumą pateikiama MVA ir MVVRA.

65 Šeštas punktas. Penkta įtrauka

Tokia informacija teikiama MVVRA, finansinėje ataskaitoje ir kasmetiniame bendrajame pranešime apie Sąjungos veiklą.

65 Šeštas punktas. Šešta įtrauka

APK įstatuose reikalaujama, kad APK kasmet atsiskaitytų Kolegijai už savo veiklą. APK metinėje ataskaitoje apibendrinamos APK išvados dėl to, ar įvykdyta jo misija, ir pabrėžiami klausimai, į kuriuos APK atkreipė Kolegijos dėmesį. Tai dalis informacijos, kuria remdamasi Komisija priima ES biudžeto MVVRA. 2015 m. APK darbas aptartas apibendrinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje į MVVRA bus įtrauktas specialus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK vaidmuo ir išvados.

65 Šeštas punktas. Septinta įtrauka

Visų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) skiriasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.

ES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokėjimo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus įvairiose ataskaitose.

TVSAS rekomenduojamos praktikos gairėse nėra siūloma informaciją apie fiskalinį tvarumą įtraukti į metines ataskaitas arba skelbti kartu su metinėmis ataskaitomis.

65 Septintas punktas

Komisija nesutinka su Audito Rūmų nuomone, kad klaidų lygio įverčiai nėra pagrįsti suderinta metodika. Iš GD reikalaujama ataskaitas teikti pagal centrinių tarnybų parengtas MVA gaires. Įvairios sąvokos ir rodikliai apibrėžti pakankamai lanksčiai, kad būtų galima atsižvelgti į konkrečias įvairių GD aplinkybes ir kartu užtikrinti, kad duomenys būtų pakankamai nuoseklūs ir juos būtų galima konsoliduoti.

Komisija mano, kad joks „JAV agentūrų“ pavyzdys nėra tinkamas kalbant apie ES biudžetą (žr. atsakymą į 53 dalies pastabas).

1 rekomendacija. Paaiškinti, kodėl nesilaikoma geriausios patirties nuostatų

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija stengiasi laikytis plėtojamos jai aktualios geriausios patirties, kuri išdėstoma standartuose arba kurią diegia tarptautinės arba viešosios institucijos (žr. atsakymą į I–IV, VIII, 24–26, 44–49 dalių pastabas) ir toliau koreguos savo valdymo struktūrą.

2 rekomendacija. Laikytis geriausios patirties nuostatų

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies (žr. tolesnius išsamius atsakymus dėl įvairių veiksmų, kurių reikalaujama imtis).

2 rekomendacija. a)

Komisija sutinka su šia rekomendacija, remdamasi Finansinio reglamento taikymo taisyklių 116 straipsnio 2 dalimi. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 2 rekomendacijos h punktą).

2 rekomendacija. b)

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisijos kontrolės tvarka (įskaitant VAT) yra patikima, visapusiška ir yra dar tobulinama, kad visiškai atitiktų COSO 2013 vidaus kontrolės principus. Dėl tokios tvarkos Komisija gali tinkamai prižiūrėti, kaip valdymo struktūra veikia.

2 rekomendacija. c)

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Žr. atsakymą į 62 dalies pastabas.

2 rekomendacija. d)

Komisija sutinka su rekomendacija rengti vieną ataskaitų rinkinį, kad papildoma informacijos prieinamumo ir kokybės rizika būtų kuo mažesnė. Taip pat žr. atsakymą į 2 rekomendacijos e punktą.

Komisija jau ėmėsi veiksmų šiuo tikslu ir 2016 m. liepos 19 d. paskelbė vieną finansinių ataskaitų rinkinį.

Vienos atskaitomybės ataskaitos nepakaktų, tai neatitinka Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdybos BPFA koncepcinės sistemos, kurioje aiškiai pažymėta, kad BPFA, kurių paskirtis – pateikti informacijos, kuri būtų naudinga atsiskaitant ir priimant sprendimus, „veikiausiai apima keletą ataskaitų, kurių kiekvienoje konkrečiau aptariami tam tikri finansinių ataskaitų tikslų aspektai“. Laikydamasi šios koncepcinės sistemos Komisija teikia arba teiks toliau nurodytus dokumentus, kurie apima ir Audito Rūmų paminėtus elementus:

οKomisija šiuo metu atnaujina valdymo ataskaitą.

οKalbant apie Komisiją, rugsėjo mėnesį skelbiamas pranešimas apie Sąjungos padėtį prilygsta pirmininko ataskaitai.

οBe MVVRA pateikiamos informacijos, Komisija daug informacijos apie operacinę ir strateginę riziką teikia ir viešina kalboje apie Sąjungos padėtį ir kiekvieno GD strateginiuose ir valdymo planuose.

οInformacija apie nefinansinį veiksmingumą pateikiama MVA ir MVVRA.

οBendrajame pranešime apie Sąjungos veiklą ir MVVRA teikiama informacija apie per metus vykdytą veiklą ir politikos tikslų pasiekimą.

οAPK metinėje ataskaitoje apibendrinamos APK išvados dėl to, ar įvykdyta jo misija, ir pabrėžiami klausimai, į kuriuos APK atkreipė Kolegijos dėmesį. 2015 m. APK darbas aptartas apibendrinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje į MVVRA bus įtrauktas specialus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK vaidmuo ir išvados.

οVisų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) skiriasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.

οES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokėjimo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus MVVRA, Finansinėje ataskaitoje, ES metinėse ataskaitose ir, kai to prireikia, kitose ataskaitose.

2 rekomendacija. e)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.

Informacija, naudojama rengiant naująjį vieną finansinių ataskaitų rinkinį ir papildomas ataskaitas, kiek galima (t. y. visų pirma, laikantis atitinkamų valstybėms narėms nustatytų terminų reikalingiems duomenims pateikti), bus teikiama Audito Rūmams, kad būtų galima atlikti nuoseklumo patikras.

2 rekomendacija. f)

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija ir toliau teiks informaciją apie bendrą rizikos sumą metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje.

2 rekomendacija. g)

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija reguliariai atnaujins ir skelbs valdymo tvarką bei paaiškins, kaip ji dera su tarptautiniais standartais ir gerąja patirtimi.

2 rekomendacija. h)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Kadencijos viduryje atnaujinant APK narystę, Komisija svarstys klausimą dėl išorės narių, kurie turėtų patvirtintos profesinės patirties audito ir su tuo susijusiose srityse ir kuriuos pagal atvirą ir skaidrią procedūrą skirtų Komisija, skaičiaus padidinimo. Už rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijas yra atsakinga ABM priežiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami ĮLDP. Komunikacijos kanalais, įskaitant, visų pirma MVA, valdymo ir strateginius planus ir pan., užtikrinama, kad ĮLDP informuotų atitinkamus Komisijos narius ir Kolegiją, o ši galėtų vykdyti reikiamą priežiūrą. Be to, VAT reguliariai atlieka ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijos atitinkamuose GD auditą, ypač tokiose svarbiose srityse, kaip pasidalijamasis valdymas, o jos išvadas nagrinėja APK. Komisija apsvarstys galimybę siūlyti VAT atlikti valdymo ir (arba) priežiūros tvarkos auditą ir vertinti rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, taip pat ex post tikrinimo ir (arba) audito funkcijas, ypač antrojo lygmens tikrinimą, kad būtų galima nustatyti, ką reikėtų tobulinti, kad šiais mechanizmais būtų pasiekta dar geresnių rezultatų.

12014 m. spalio mėn. Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdybos (TVSASV) patvirtinta „Viešojo sektoriaus subjektų bendrosios paskirties finansinių ataskaitų koncepcinė sistema“ (BPFA koncepcinė sistema).

2Taip pat žr. Komisijos atsakymus į Audito Rūmų 2010 m. metinės ataskaitos 1.19–1.20 dalių pastabas, Audito Rūmų 2011 m. metinės ataskaitos 1.22, 1.23 ir 1.25 dalių pastabas, Audito Rūmų 2012 m. metinės ataskaitos 1.41–1.42 ir 1.44–1.45 dalių pastabas, Audito Rūmų 2013 m. metinės ataskaitos 1.29–1.30 ir 1.32 dalių pastabas, Audito Rūmų 2014 m. metinės ataskaitos 1.50, 1.53–1.54 ir 1.65 dalių pastabas ir Audito Rūmų 2015 m. metinės ataskaitos 1.35 ir 1.48 dalių pastabas.

QJ-AB-16-027-LT-E    ISSN 1977-5725

Valdymas susijęs su tvarka, kuria siekiama užtikrinti, kad suinteresuotosioms šalims numatyti rezultatai būtų apibrėžti ir įgyvendinti. Geras valdymas yra susijęs ne tik su ryšiais, bet ir su rezultatų siekimu bei sprendimus priimančių asmenų darbui reikalingų priemonių suteikimu. Kai kuriose srityse Komisija nesiremia ar ne iki galo remiasi geriausia patirtimi, nustatyta standartuose arba pritaikyta tarptautinių organizacijų, kurias pasirinkome palyginimui. Siekdama pašalinti pagrindines rizikas, Komisija turės dar labiau sustiprinti valdymo struktūrą institucijoje.