EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Lucemburk

LUCEMBURSKO

Tel.: +352 4398-1

Dotazy: eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx

Internetová stránka: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditors

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu. Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-6215-8 | ISSN 1831-0788 | doi:10.2865/42889 | QJ-AB-16-029-CS-C
PDF | ISBN 978-92-872-6208-0 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/09323 | QJ-AB-16-029-CS-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6246-2 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/3172 | QJ-AB-16-029-CS-E

© Evropská unie, 2016

Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

K jakémukoli použití či reprodukci obrázku 4 je nutno získat povolení přímo od držitele autorských práv.

Překlady textů z dokumentů vytvořených jinými subjekty (např. BIS, IMF) uvedené v této zprávě nejsou nutně úřední překlady provedené těmito subjekty.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Činnost | Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu | 29.6.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) | 28.6.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách | 18.10.2016
Obdrželi jsme oficiální odpovědi Evropské centrální banky ve všech jazycích. | 19.10.2016

CS
2016

č. 29

Zvláštní zpráva

Jednotný mechanismus
dohledu – dobrý začátek,
jsou však zapotřebí další
zlepšení

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)

Auditní tým

Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.

Tuto zprávu vypracoval auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Baudilio Tomé Muguruza a který se zaměřuje na oblast regulace trhů a konkurenceschopnou ekonomiku. Audit vedl člen EÚD Neven Mates a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu George Karakatsanis, tajemník kabinetu Marko Mrkalj, ředitel Zacharias Kolias a vedoucí úkolu Mirko Gottmann. Členy auditního týmu byli tito auditoři: Boyd Anderson (vyslaný národní odborník), Paraskevi Demurtziduová, Helmut Kern a Giorgos Tsikkos. Jazykovou podporu poskytoval Thomas Everett.

Zleva doprava: G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P. Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates, T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.

Obsah

Zkratky

Shrnutí

Úvod

Zřízení evropské bankovní unie

Koncepce a metodika auditu

Obtíže při získávání důkazních informací

Správa a řízení

Byla vybudována složitá organizační struktura

Nábor ECB pro jednotný mechanismus dohledu byl s ohledem na časová omezení účinný…

… ale je značnou měrou závislý na zdrojích vnitrostátních příslušných orgánů

Institucionální orgány byly ustaveny dle požadavků a opírají se o spletitý rozhodovací proces

Rozhodování je složitý proces s mnoha vrstvami výměny informací a významným zapojením sekretariátu Rady dohledu

Rada dohledu musí přijímat obrovské množství rozhodnutí…

… s dominovým efektem na činnost řídícího výboru

Zásada oddělení měnové politiky a dohledu je uplatňována, existují však rizika z hlediska vnímání nezávislosti

Bylo možné učinit víc pro posouzení rizik vyplývajících ze sdílení služeb

Další rizika pro nezávislost funkcí měnové politiky a dohledu jsou nedílně spjata s organizačním a finančním uspořádáním jednotného mechanismu dohledu

Byly uplatněny etické postupy a kodexy jednání pro vedení a zaměstnance v rámci jednotného mechanismu dohledu

Byl stanoven „etický rámec jednotného mechanismu dohledu“, vnitrostátní příslušné orgány však stále podléhají vnitrostátním právním předpisům a mají značnou volnost uvážení při určování svých vlastních pravidel

Interní audit: inovativní přístup využívající komplexní plán auditu, provádění však narušují problémy v oblasti přidělování a plánování zdrojů

Přidělování zdrojů z ředitelství pro interní audit: ačkoli byly personální potřeby jasně určeny, konečná úroveň personálního zajištění byla nedostatečná

Plánování vychází z komplexního auditního prostředí, ne vždy však zohledňuje osvědčené postupy

Ačkoli metodika posouzení rizik je obecně přiměřená, postrádá ochranná opatření, která by zajistila, že vysoce a středně rizikové oblasti budou ošetřeny v plném rozsahu a ve správnou dobu

Mechanismy vyvozování odpovědnosti

i) Úlohy a povinnosti jednotného mechanismu dohledu jako celku jsou jasně vymezeny a zveřejněny v právních předpisech upravujících jeho činnost

ii) Mandát Účetního dvora k provedení auditu je vymezen ve Smlouvě o fungování EU

iii) Dosud nebyl vypracován formální rámec výkonnosti, který by poskytl jistotu ohledně dosažení cílů jednotného mechanismu dohledu

iv) Demokratický dohled Parlamentu nad oblastí bankovního dohledu probíhá s podstatnými omezeními danými důvěrností informací

v) Mechanismy zpětné vazby existují, dosud však nezahrnují obecné průzkumy finančních institucí

Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů

Plánování a odhady celkových potřeb zdrojů pro oblast dohledu, přidělování zdrojů a personální zajištění

Prvotní odhady celkových potřeb lidských zdrojů pro jednotný mechanismus dohledu vycházely z jednoduchého přístupu…

… který nepředjímal plný rozsah narůstající pracovní zátěže v oblasti dohledu

Metodika zařazování do uskupení měla usnadnit prvotní přiřazování zaměstnanců do společných týmů dohledu, je však třeba ji aktualizovat

Zdroje ECB jsou přidělovány v souladu s metodikou banky pro zařazování do uskupení

Politika jmenování koordinátorů měla podporovat harmonizaci, není však vždy dodržována

Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány a závislost na jejich činnosti

Společné týmy dohledu jsou značně závislé na zaměstnancích vnitrostátních příslušných orgánů, přesto má ECB pouze malou kontrolu nad zdroji těchto orgánů

Ve společných týmech dohledu stále pracuje velký počet pracovníků ze zemí původních vnitrostátních příslušných orgánů…

… přičemž počet přidělovaných zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů neodpovídá očekáváním ECB z hlediska personálního zajištění společných týmů dohledu

Struktura, hierarchické linie a odborná příprava společných týmů dohledu

Mezinárodní týmy usnadňují sdílení znalostí a osvědčených postupů…

… avšak protichůdné hierarchické linie, …

… nedostatečně jasné komunikační toky a přidělování úkolů…

… a rozdíly ve využívání a klasifikaci horizontálních funkcí vnitrostátního příslušného orgánu by mohly vést k neefektivnímu využití zdrojů

Neexistence závazných hodnocení výkonnosti pracovníků společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů by mohla vést k problémům v oblasti motivace a dosahování výsledků

Jednotný mechanismus dohledu nemá integrované osnovy odborné přípravy ani program certifikace orgánu dohledu

Dohled na místě

Mechanismy pro dohled na místě jsou soudržné a ucelené

Objevily se praktické nedostatky v oblasti personálního zajištění, plánování a provádění kontrol na místě

Omezená účast ECB na kontrolách na místě

Plánování je podrobné a komplexní

Jsou zapotřebí zlepšení v oblasti informačních technologií

ECB plánuje konkrétní opatření s cílem zlepšit kvalifikaci a dovednosti kontrolorů a vedoucích týmů

Jasná hierarchická struktura, která nevěnuje patřičnou pozornost podrobnostem a kterou by mohl znehodnotit zdlouhavý postup

Postup podávání zpráv v ECB je dobře strukturovaný

Pravidla pro sdělování zjištění však nejsou úplná

Časový rámec pro vydávání zpráv je dlouhý

Závěry a doporučení

Správa a řízení

Odpovědnost

Společné týmy dohledu

Kontroly na místě

Příloha I | — | Shrnutí koncepce auditu
Příloha II | — | Omezení přístupu k informacím
Příloha III | — | Postup rozhodování
Příloha IV | — | Rozpočtový proces ECB
Příloha V | — | Audit bankovního dohledu ve vybraných vnitrostátních jurisdikcích
Příloha VI | — | Doporučení MMF k transparentnosti a odpovědnosti v rámci povinností ECB v oblasti dohledu
Příloha VII | — | Oblast působnosti přezkumu Evropské komise podle článku 32 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
Příloha VIII | — | Průzkum vnitrostátních příslušných orgánů a dohlížených institucí
Příloha IX | — | Hlavní prvky ujednání o odpovědnosti ECB vůči Evropskému parlamentu
Příloha X | — | Struktura procesu podávání zpráv u kontroly na místě

Odpověď ECB

Zkratky

BCBS: Basilejský výbor pro bankovní dohled

BIS: Banka pro mezinárodní platby

BUCOM: rozpočtový výbor Evropské centrální banky

COI: odbor ECB pro centralizované kontroly na místě

EBA: Evropský orgán pro bankovnictví

ECB: Evropská centrální banka

ESCB: Evropský systém centrálních bank

ESFS: Evropský systém dohledu nad finančním trhem

FAQ: často kladené otázky

FDIC: Federální pojišťovna vkladů USA

FTE: ekvivalent plného pracovního úvazku

GAO: Nejvyšší kontrolní úřad USA

GŘMD: Generální ředitelství pro mikroobezřetnostní dohled

HMU: hospodářská a měnová unie

HoM: vedoucí mise

IAC: výbor interních auditorů

IMAS: systém řízení informací

MEL: minimální úroveň angažovanosti

MMF: Mezinárodní měnový fond

NCA: vnitrostátní příslušný orgán

NCB: národní centrální banka

RAS: systém hodnocení rizik

SAI: nejvyšší kontrolní orgán

SB: Rada dohledu

SEP: Program dohledových šetření

SFEU: Smlouva o fungování Evropské unie

SQA: zajištění kvality dohledu

SREP: proces přezkumu a vyhodnocení

SSM: jednotný mechanismus dohledu

STD: společný tým dohledu

Shrnutí

V čem spočívá jednotný mechanismus dohledu?

I

Celosvětová finanční krize v roce 2008 závažně narušila mnoho evropských ekonomik. Dominový efekt v bankovním sektoru po letech deregulace a podstupování stále vyšších rizik spočíval v tom, že mnohé úvěrové instituce zjistily, že mají nadměrnou expozici na oslabujících trzích, a byly nuceny se obrátit na vládu s žádostí o finanční podporu. Státem zajišťovaná rekapitalizace z vnějších zdrojů však přispěla k nárůstu veřejného dluhu, což vedlo k nižším investicím a růstu a k dalšímu tlaku na solventnost bank.

II

Na pomoc odvrácení budoucích krizí a posílení důvěry v bankovní sektor bylo nutné prolomit „bludný kruh“ podstupování nadměrných rizik a státem zajišťované rekapitalizace z vnějších zdrojů. V roce 2012 vedoucí představitelé EU, ve snaze najít trvalé řešení v eurozóně, oznámili společnou regulaci bank prostřednictvím evropské bankovní unie.

III

Hlavními pilíři bankovní unie měl být centralizovaný dohled nad bankami v eurozóně, mechanismus zajišťující, aby byly banky v úpadku likvidovány s minimálními náklady pro daňového poplatníka a hospodářství, a harmonizovaný systém pojištění vkladů. První krok spočívající v centralizovaném dohledu zahrnoval v roce 2014 zřízení jednotného mechanismu dohledu, který měl převzít velkou část činností v oblasti dohledu, které předtím vykonávaly vnitrostátní orgány. Jednotný mechanismus dohledu byl svěřen do pravomoci Evropské centrální banky, intenzivně však zapojuje i zúčastněné členské státy.

Co je předmětem této zprávy?

IV

Účetní dvůr má mandát zkoumat provozní efektivnost řízení ECB. Pro účely tohoto auditu jsme se tudíž zaměřili na způsob, jakým ECB vybudovala jednotný mechanismus dohledu a uspořádala jeho činnost. Konkrétně jsme se zabývali řídicí strukturou nového mechanismu (včetně činnosti interního auditu), režimem vyvozování odpovědnosti (včetně externího auditu), organizací týmů bankovního dohledu a zajištěním jejich zdrojů (jak dohledu „na dálku“, tak „na místě“ v prostorách banky) a postupem pro kontroly na místě.

V

Zjistili jsme však důležitou překážku ve všech oblastech našeho zamýšleného auditu – jmenovitě skutečnost, že nedošlo ke shodě s ECB na přesných podmínkách našeho mandátu a právu přístupu k dokumentům. ECB tvrdila, že nespadá do oblasti naší pravomoci, a nebyla ochotna sdílet řadu dokumentů, které jsme potřebovali k dokončení naší práce. Byli jsme tedy jen zčásti schopni posoudit, zda ECB účinně řídí jednotný mechanismus dohledu v oblasti správy a řízení, dohledu na dálku a kontrol na místě.

Co jsme zjistili?

VI

Získali jsme dostatek informací, abychom mohli vyvodit závěr, že jednotný mechanismus dohledu byl zřízen podle harmonogramu. V důsledku zapojení vnitrostátních orgánů dohledu je struktura dohledu dosti složitá a opírá se o vysokou míru koordinace a komunikace mezi zaměstnanci ECB a osobami přidělenými vnitrostátními příslušnými orgány zúčastněných členských států. Tato složitost komplikuje situaci v oblasti správy a řízení, kde mohou efektivnost a účinnost rozhodování vedení narušovat složité postupy výměny informací.

VII

ECB je právními předpisy vázána, aby jasně oddělovala své funkce v oblasti měnové politiky a v oblasti dohledu. Funkci dohledu dozoruje Rada dohledu, která předkládá návrhy rozhodnutí Radě guvernérů ECB. V rámci ECB však Rada dohledu SSM nevykonává kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu nebo lidskými zdroji. To vyvolává obavy týkající se nezávislosti obou oblastí činnosti ECB, stejně jako skutečnost, že některé útvary ECB poskytují služby oběma funkcím bez jasných pravidel a hierarchických linií, které by minimalizovaly možné rozporné cíle.

VIII

Jednou z těchto sdílených služeb je interní audit. Zjistili jsme, že interní audit nemá dostatečné zdroje pro svou práci týkající se jednotného mechanismu dohledu, kterému je věnována menší pozornost než jiným auditním úkolům. Ačkoli bylo provedeno uspokojivé posouzení rizik s cílem určit nezbytná témata auditu, zdroje aktuálně dostupné pro interní audit nedostačují k tomu, aby se mohl v přiměřeném časovém rámci zaměřit na nejrizikovější aspekty činností jednotného mechanismu dohledu.

IX

Snahy ECB o zajištění transparentnosti a odpovědnosti týkající se jednotného mechanismu dohledu vůči Evropskému parlamentu a veřejnosti může narušovat neexistence řádného mechanismu pro posuzování účinnosti dohledu a následného podávání zpráv o této účinnosti.

X

Počet pracovníků dohledu původně vycházel z velmi jednoduchého přístupu, který se spoléhal na odhady personálního obsazení vnitrostátních příslušných orgánů před zřízením jednotného mechanismu dohledu. Nebyla provedena podrobná analýza potřeb lidských zdrojů pro nový a daleko náročnější rámec jednotného mechanismu dohledu, tudíž nebyla stanovena žádná přímá vazba mezi programem dohledových šetření a přidělováním zdrojů, jak požadují právní předpisy. Existují známky toho, že stávající počty pracovníků jsou nedostatečné.

XI

Činnost jednotného mechanismu dohledu spočívající v dohledu nad důležitějšími bankami eurozóny, a to jak dohledu na dálku, tak na místě, značně závisí na pracovnících, které jmenují vnitrostátní orgány. I přes svou celkovou odpovědnost proto ECB nemá dostatečnou kontrolu nad složením a dovednostmi týmů pro provádění dohledu či kontrol ani nad zdroji, které může využít.

XII

Přidělování zdrojů pro společné týmy dálkového dohledu, zejména ze strany vnitrostátních orgánů, neodpovídalo původním odhadům potřeb a výsledná omezení z hlediska počtu pracovníků mohla v mnoha případech ovlivnit schopnost týmů provádět přiměřený dohled nad bankami, za něž nesou odpovědnost.

XIII

Stejně tak je odpovědností ECB práce v oblasti dohledu na místě, v této oblasti však spočívá problém v tom, že týmy pro provádění kontrol obvykle tvoří velmi málo pracovníků ECB. Kromě toho ve většině případů stojí v čele kontrol orgán dohledu domovského nebo hostitelského státu banky.

XIV

K dalším problémům, které podle našich zjištění ovlivňují provádění dohledu na místě, patří chybějící pokyny ke stanovení prioritního pořadí žádostí o kontrolu, nedostatky v oblasti IT a nutnost zlepšit kvalifikaci pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů, kteří provádějí kontroly na místě. Kromě toho kvůli délce časového rámce pro vydání konečných doporučení mohou být zjištění v okamžiku, kdy jsou formálně předložena kontrolované bance, již neaktuální.

Jak by bylo možné jednotný mechanismus dohledu zlepšit?

XV

Naše doporučení jsou následující:

a)V oblasti správy a řízení by ECB měla:

i)usilovat o zlepšení efektivnosti dalším zjednodušením rozhodovacího procesu;

ii)zkoumat riziko, které představuje systém sdílených služeb pro oddělení funkcí, zřídit samostatné hierarchické linie pro případy, kdy jde o konkrétní zdroje dohledu, a posoudit možnost většího zapojení předsedy a místopředsedy Rady dohledu do rozpočtového procesu;

iii)přidělovat odborné znalosti a zdroje v oblasti interního auditu tak, aby zajistila případné pokrytí oblastí s vysokými riziky v potřebnou dobu.

b)V oblasti vyvozování odpovědnosti by ECB měla:

i)zpřístupnit veškeré dokumenty, které Účetní dvůr požaduje pro výkon svého mandátu, a

ii)vypracovat a zveřejnit formální rámec výkonnosti k prokázání účinnosti svých činností v oblasti dohledu.

c)V oblasti dohledu na dálku (společné týmy dohledu) by ECB měla:

i)přijmout opatření, jež zajistí, aby se vnitrostátní orgány plně a úměrně podílely na činnosti společných týmů dohledu;

ii)ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány vypracovat metody pro posuzování vhodnosti budoucích kandidátů na členy společného týmu dohledu a jejich následné výkonnosti;

iii)zřídit a spravovat úplnou obecnou databázi dovedností, zkušeností a kvalifikací všech pracovníků společných týmů dohledu;

iv)zajistit formální relevantní program odborné přípravy pro všechny pracovníky dohledu a zvážit zřízení certifikačního programu dohledu na dálku;

v)vypracovat metodiku založenou na rizicích pro určení cílové velikosti a složení každého společného týmu dohledu;

vi)pravidelně přezkoumávat model zařazování do uskupení používaný při plánování dohledu a dle potřeby jej aktualizovat. Samotné zařazování do uskupení by mělo probíhat na základě nejnovějších informací o konkrétních bankách.

d)V oblasti dohledu na místě by ECB měla:

i)podstatně posílit přítomnost svých vlastních zaměstnanců při kontrolách na místě a zajistit, aby větší počet kontrol řídili pracovníci dohledu, kteří pocházejí z jiného státu, než ze státu sídla kontrolovaného subjektu;

ii)napravit nedostatky IT systému a zlepšit celkové dovednosti a kvalifikaci osob provádějících kontroly na místě.

Úvod

01

Finanční systém má pro fungování ekonomiky zásadní význam. Silný finanční systém hraje klíčovou úlohu při efektivním přidělování zdrojů, a tím přispívá k udržitelnému hospodářskému růstu. Narušení finanční stability může vést k vysokým nákladům pro stát a hospodářství jako celek.

02

Před nástupem celosvětové finanční krize se evropské banky vyznačovaly zejména chybným oceňováním rizika (např. riziko spojené s deriváty, nemovitostmi, státními dluhopisy), zatímco jejich rozvahy rychle expandovaly na pozadí nedostatečných rezerv kapitálu a likvidity. Toto nedostatečné řízení rizik ve spojení s nízkými úrokovými sazbami vedlo k podstupování nadměrného rizika, nárůstu úvěrů a neudržitelnému pákovému efektu, přičemž současně přispívalo ke vzniku rozsáhlých makroekonomických nerovnováh v několika členských státech EU. Tyto nedostatky bohužel nebyly zjištěny dostatečně včas, aby bylo možné je uspokojivě napravit. V důsledku propojenosti moderních finančních systémů se problémy v jedné zemi rychle přelily přes hranice států a vyvolaly finanční potíže v jiných zemích EU.

03

S tím, jak docházely likvidní prostředky a hospodářský útlum dále ovlivňoval kvalitu úvěrů, se ukazovalo, že mnoho bank je mimořádně zranitelných a potřebuje podporu od veřejného sektoru. Zejména v eurozóně se projevily hluboko zakořeněné strukturální nedostatky ujednání o hospodářské a měnové unii (HMU).

04

Jedním z důležitých faktorů byla skutečnost, že regulace úvěrových institucí a dohled nad nimi spadaly do odpovědnosti členských států. Neexistence jediného evropského orgánu dohledu znamenala „podstatné rozdíly v pravomocích udělených vnitrostátním orgánům dohledu v různých členských státech“¹.

05

Dalším nedostatkem byla skutečnost, že v roce 2012 byla institucionální struktura HMU považována za nedostatečnou k tomu, aby odvrátila „škodlivou interakci mezi finanční křehkostí států a zranitelností bankovního sektoru“². Krize vnitrostátního bankovního systému by ovlivnila státní správu a naopak. Vzájemná závislost bank a vlád vedla ke křehkosti eurozóny a řešení krize dále ztížila (viz obrázek 1).

Obrázek 1

Vzájemná závislost bank a státu: sestupná spirála?

Zdroj: EÚD.

Zřízení evropské bankovní unie

06

V roce 2012 přijali vůdčí evropští představitelé rozhodnutí prohloubit HMU zřízením evropské bankovní unie s cílem „prolomit bludný kruh mezi bankami a státy“³ a řešit nedostatky, které ovlivňují bankovní sektor v zemích eurozóny. Hlavním účelem bankovní unie je učinit evropské bankovnictví transparentnějším, jednotným a bezpečnějším v rámci stabilního a dobře fungujícího finančního systému (viz tabulka 1).

Tabulka 1

Účel bankovní unie

Učinit evropské banky:
… transparentnějšími | soudržným uplatňováním společných pravidel a administrativních norem na postup dohledu, ozdravení a řešení krizí bank
… unifikovanějšími | rovným přístupem k vnitrostátním a přeshraničním bankovním činnostem a přerušením vazby mezi finančním stavem bank a zemí, ve kterých se tyto banky nacházejí
… bezpečnějšími | včasným provedením intervence v bankách, které čelí problémům, v zájmu prevence jejich selhání, a bude-li to nezbytné, v zájmu efektivního řešení (likvidace) bank, které jsou na pokraji úpadku.

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB (internetové stránky ECB věnované bankovnímu dohledu).

07

Zřízení bankovní unie zahrnovalo vytvoření:

a)jednotného mechanismu dohledu (SSM), který má zaručovat jednotné uplatňování obezřetnostních pravidel⁴ ve všech zemích eurozóny;

b)jednotného mechanismu pro řešení krizí, který má zajistit efektivní likvidaci bank na pokraji úpadku s minimálními náklady pro daňové poplatníky a pro reálnou ekonomiku, a to zapojením soukromých věřitelů do restrukturalizace a řešení krize;

c)částečně harmonizované soustavy systémů pojištění vkladů.

08

Zřízení jednotného mechanismu dohledu v listopadu 2014 bylo nazváno „největším krokem k hlubší hospodářské integraci od vytvoření hospodářské a měnové unie“⁵. Mechanismus je nezbytným základem pro ostatní pilíře bankovní unie: jednotný mechanismus pro řešení krizí a případně systém pojištění vkladů v celé EU. Tvůrci právních předpisů jej také považovali za zásadní pro přerušení vazby mezi národními vládami a bankami a pro snížení rizika budoucích systémových bankovních krizí. Kromě toho je cílem regulačního a dohledového rámce jednotného mechanismu dohledu držet krok s průběžným vývojem v celosvětovém finančním prostředí, které se vyznačuje složitými mezinárodními dohodami a závazky (např. basilejské dohody)⁶, a zbavuje tudíž banky možnosti přenést rizikovější činnosti do jurisdikcí s mírnější regulací.

09

Jednotný mechanismus dohledu zahrnuje Evropskou centrální banku (ECB) a vnitrostátní orgány odpovědné za bankovní dohled („vnitrostátní příslušné orgány“) v zúčastněných členských státech. Nařízení o jednotném mechanismu dohledu⁷ stanoví odpovědnost těchto subjektů za mikroobezřetnostní dohled nad všemi úvěrovými institucemi v zúčastněných členských státech⁸. Podle čl. 6 odst. 1 ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu. Podle článku 5 vykonává jednotný mechanismus dohledu také makroobezřetnostní úkoly (viz rámeček 1).

Rámeček 1

Mikro a makroobezřetnostní dohled

Mikroobezřetnostní dohled má zajistit finanční zdraví jednotlivých bank. Makroobezřetnostní dohled má odhalovat rizika pro stabilitu finančního systému jako celku, která vyplývají především z makroekonomického vývoje. Ačkoli jsou cíle obou úrovní dohledu různé, používané nástroje se často kryjí: makroobezřetnostní nástroj lze použít i pro hodnocení a zásahy v rámci mikroobezřetnostního dohledu a naopak. Liší se logikou a rozsahem použití. Konkrétně jde o to, že tentýž nástroj bude často považován za mikronástroj, je-li používán selektivně na jednotlivé instituce, a za makronástroj, je-li uplatňován na skupiny bank nebo na všechny banky v zemi.

10

Tři hlavní cíle jednotného mechanismu dohledu jsou následující⁹:

a)zajistit bezpečnost a odolnost evropského bankovního systému;

b)posílit finanční integraci a stabilitu a

c)zajistit konzistentní dohled.

11

Příslušné úlohy a odpovědnosti ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu jsou rozděleny podle významnosti dohlížených subjektů. ECB v rámci jednotného mechanismu dohledu odpovídá za přímý dohled nad „významnými“ institucemi¹⁰. Za tímto účelem tvoří ECB společné týmy dohledu, které se skládají z pracovníků ECB a vnitrostátních příslušných orgánů. Každý společný tým dohledu je pověřen mikroobezřetnostním dohledem nad významnou bankou, příslušná rozhodnutí však přijímá Rada guvernérů ECB na návrh Rady dohledu jednotného mechanismu dohledu.

12

ECB provádí obezřetnostní dohled i nad „méně významnými“ bankami. V této oblasti je orgánem přímého dohledu odpovídající vnitrostátní příslušný orgán, který má pravomoci přijímat veškerá potřebná rozhodnutí v oblasti dohledu. ECB však může převzít přímý dohled nad méně významnou institucí, kdykoli to považuje za potřebné. Obrázek 2 znázorňuje rozdělení úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu.

Obrázek 2

Rozdělení úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

1Evropská komise, Report of the High-Level Group on Financial Supervision in the EU (Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU), Brusel, 2009.

2Herman Van Rompuy, předseda Evropské rady, ve spolupráci s Josém Manuelem Barrosem, předsedou Evropské komise, Jean-Claudem Junckerem, předsedou Euroskupiny, a Mariem Draghim, prezidentem Evropské centrální banky, „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“, prosinec 2012.

3Vytvoření evropské bankovní unie bylo oznámeno na zvláštním evropském summitu dne 29. června 2012. Následně dne 5. prosince 2012 předseda Evropské rady v úzké spolupráci s předsedy Evropské komise a Euroskupiny a prezidentem Evropské centrální banky zveřejnil zprávu nazvanou „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“. O tři roky později, dne 22. června 2015, představilo pět předsedů (nyní též včetně předsedy Evropského parlamentu) návaznou zprávu pod názvem „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“.

4Obezřetnostními pravidly se rozumí právní předpisy zavedené pro zlepšení finančního zdraví úvěrových institucí.

5Předmluva Maria Draghiho k výroční zprávě ECB o dohledových činnostech za rok 2014.

6Herman Van Rompuy, předseda Evropské rady, Jose Manuel Barroso, předseda Evropské komise, Jean-Claude Juncker, předseda Euroskupiny, a Mario Draghi, prezident Evropské centrální banky, „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“, prosinec 2012.

7Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

8Jednotného mechanismu dohledu se automaticky účastní všechny země eurozóny (Belgie, Německo, Estonsko, Irsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Rakousko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko a Finsko). Členské státy mimo eurozónu se mohou rozhodnout pro účast prostřednictvím systému „úzké spolupráce“ s ECB.

9Příručka bankovního dohledu ECB.

10V současné době má 129 bankovních skupin (přibližně 1 200 subjektů, které jsou předmětem dohledu) aktiva v hodnotě více než 21 bilionů EUR a podléhá přímému dohledu ze strany ECB, zatímco přibližně 3 200 bank se řadí mezi méně významné. Kritéria pro určení toho, zda jsou banky považovány za významné, a zda tudíž spadají pod přímý dohled ECB, stanoví čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Těmito kritérii jsou: celková hodnota aktiv banky, ekonomický význam banky pro členský stát nebo EU jako celek, význam jejích přeshraničních činností a v neposlední řadě to, zda banka požádala o financování z Evropského mechanismu stability nebo Evropského nástroje finanční stability nebo takové financování obdržela. Lze použít každé a kterékoli z uvedených kritérií. Banku lze považovat za významnou i v případě, že je jednou ze tří nejvýznamnějších bank usazených v konkrétní zemi.

Koncepce a metodika auditu

13

Zkoumali jsme, zda byly společné týmy dohledu a týmy pro provádění kontrol na místě v rámci jednotného mechanismu dohledu zřízeny tak, aby efektivně pracovaly v rámci přiměřených podmínek správy a řízení, auditu a odpovědnosti¹¹. Konkrétně jsme analyzovali:

a)provozní prostředí vytvořené správní strukturou pro činnost společných týmů dohledu a týmů pro provádění kontrol na místě, včetně úlohy útvaru interního auditu ECB a plánování jeho činnosti týkající se jednotného mechanismu dohledu;

b)postupy a pravidla upravující odpovědnost, včetně externího auditu, a jejich uplatňování v praxi;

c)plánování a zřizování společných týmů dohledu s důrazem na strukturu a zdroje;

d)zřizování, plánování a realizaci kontrol na místě a podávání zpráv o těchto kontrolách.

14

Kritéria auditu byla odvozena z těchto zdrojů:

a)právní požadavky a cíle stanovené v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu¹²;

b)Core Principles for Effective Banking Supervision (Základní zásady účinného bankovního dohledu), vydal Basilejský výbor pro bankovní dohled, revidované vydání z roku 2012;

c)standardy Institutu interních auditorů (IIA) a minimální požadavky na řízení rizik, které vydal německý spolkový úřad finančního dohledu (BaFin) a

d)vnitřní pravidla a postupy ECB.

15

Důkazní informace jsme shromáždili prostřednictvím setkání a rozhovorů s klíčovými pracovníky dohledu v ECB a přezkumem interních dokumentů a veřejně dostupných údajů. Tyto důkazní informace jsme použili ke zkoumání přiměřenosti systémů správy a řízení a organizační struktury ECB poté, co ECB převzala povinnosti v oblasti dohledu, a k posouzení souladu s právním rámcem, zejména pak s pravidly týkajícími se nezávislosti. Zabývali jsme se efektivností rozhodovacího procesu a posuzovali jsme etický rámec zavedený pro pracovníky dohledu. Srovnávali jsme strukturu a plánování útvaru interního auditu jednotného mechanismu dohledu s uznávanými osvědčenými postupy.

16

Pokud jde o postupy a pravidla upravující odpovědnost, včetně externího auditu, zkoumali jsme procesy výběru údajů a informací pro klíčové zúčastněné strany a kontrolovali jsme soulad s příslušnými pravidly. Rovněž jsme posuzovali a porovnávali režim týkající se odpovědnosti a externího auditu stanovený pro jednotný mechanismus dohledu s režimy uplatňovanými v některých jiných jurisdikcích. Za tímto účelem jsme použili informace získané od nejvyšších kontrolních orgánů Austrálie, Kanady a USA.

17

Pokud jde o práci společných týmů dohledu, zkoumali jsme předběžné plánování a přidělování zdrojů v oblasti dohledu v ECB během počáteční fáze a to, jak ECB spolupracuje s vnitrostátními příslušnými orgány a jak na tyto orgány spoléhá při zajišťování zdrojů pro dohled na dálku a při vykonávání tohoto dohledu. Rovněž jsme posuzovali strukturu společných týmů dohledu, hierarchické vztahy v nich a opatření pro zajištění odpovídající odborné přípravy.

18

Vedle své auditní činnosti v ECB jsme zaslali dotazník všem relevantním vnitrostátním příslušným orgánům a významným bankám s cílem získat zpětnou vazbu k efektivnosti nového režimu dohledu. Podrobnosti o práci týkající se každého kontrolovaného subjektu uvádí příloha I.

Obtíže při získávání důkazních informací

19

ECB nám poskytla velmi málo informací, které jsme požadovali pro zhodnocení provozní efektivnosti řízení komplexních posouzení ECB, provozní efektivnosti společných týmů dohledu, provozní efektivnosti plánování a realizace dohledových činností, rozhodovacího procesu a samotné práce vykonané v rámci kontrol na místě. Úplné podrobnosti jsou uvedeny v příloze II. Ve stručnosti jsme nebyli schopni prozkoumat tyto důkazní informace:

i)Správa a řízení:

οrozhodnutí a zápisy z jednání Rady dohledu (viz body 36–39).

ii)Vyvozování odpovědnosti:

οdokumentace ad hoc prováděné výměny stanovisek mezi Evropským parlamentem a předsedou Rady dohledu a dokumentace, kterou požaduje Komise v souvislosti se svou zákonnou povinností podávat zprávy o jednotném mechanismu dohledu (viz bod 92 a body 98–99).

iii)Společné týmy dohledu:

οčásti příručky dohledu týkající se činností v rámci programu dohledových šetření a dokumenty programu dohledových šetření pro vzorek bank, který byl součástí našeho auditu,

οpříslušné kapitoly příručky dohledu, modely a metodiky, jakož i vzorky zpráv a rozhodnutí z procesu přezkumu a vyhodnocení,

οkonkrétní údaje o každém významném subjektu a výpočty použité pro metodiku seskupování a zařazování bank do konkrétních uskupení ze strany ECB (viz body 104–149).

iv)Dohled na místě:

οinformace o konkrétních žádostech o kontroly včetně podrobností o důvodech podání žádostí, způsobu stanovení jejich pořadí přednosti a důvodech případného zamítnutí,

οinformace o zdrojích vnitrostátních příslušných orgánů a plánování kontrol na roky 2015 a 2016,

οkontrolní zprávy a přílohy kapitoly 6 příručky dohledu popisující metodiku kontrol na místě (viz body 150–183).

11Náš mandát je odvozen od čl. 27 odst. 2 statutu Evropského systému centrálních bank a čl. 20 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

12Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

Správa a řízení

20

Pro účely této zprávy termín správa a řízení označuje vnitřní procesy a postupy, kterými se řídí funkce dohledu a které zajišťují, aby byly činnosti a rozhodnutí v oblasti dohledu soudržné, efektivní, účinné a transparentní. Řádná správa a řízení zahrnuje jasné rozdělení úloh a odpovědností, řádné delegování pravomocí a přiměřenou provozní nezávislost, aby mohly orgány dohledu plnit své úkoly v souladu se svým mandátem a odbornými technickými zkušenostmi. Dalším aspektem řádné správy a řízení je interní audit, který usnadňuje odhalování a prevenci podvodů, monitorování dodržování předpisů a zmírňování rizik. Podle Basilejského výboru pro bankovní dohled „by měly být provozní nezávislost, odpovědnost a správa a řízení orgánu dohledu stanoveny v právních předpisech a zveřejněny“ (zásada 2, základní kritérium 1).

Byla vybudována složitá organizační struktura

21

Klíčové pravidlo použitelné pro organizační strukturu jednotného mechanismu dohledu stanoví, že „zaměstnanci pověření plněním úkolů svěřených ECB nařízením o jednotném mechanismu dohledu jsou organizačně odděleni od zaměstnanců plnících jiné úkoly svěřené ECB a vztahují se na ně oddělené hierarchické linie“¹³.

22

ECB se podařilo rychle vybudovat novou organizační strukturu zajišťující funkci dohledu¹⁴. Nová struktura zahrnuje Radu dohledu, která za pomoci sekretariátu odpovídá za plánování a realizaci úkolů ECB v oblasti dohledu, a čtyři generální ředitelství pro mikroobezřetnostní dohled (GŘMD I až IV), která jsou ve funkčních záležitostech podřízena předsedovi a místopředsedovi Rady dohledu¹⁵ (viz obrázek 3). V rámci správní struktury ECB bylo v rámci GŘMS IV ustaveno specializované oddělení, které v oblasti dohledové funkce ECB odpovídá za zajištění kvality dohledu (SQA). SQA funguje jako „druhá obranná linie“ mezi operačními odděleními a funkcí interního auditu. Provádí prověrky zajištění kvality ex post u výstupů, procesů a nástrojů ECB. Prostřednictvím doporučení pro vedení usiluje o podporu kvality bankovního dohledu ECB a podporu osvědčených postupů.

23

Model použitý k zajištění zdrojů pro dohled nad významnými institucemi zahrnuje zaměstnance ECB i vnitrostátních příslušných orgánů¹⁶. GŘMD I a GŘMD II, které plní povinnosti ECB v oblasti přímého dohledu, zahrnují zaměstnance ECB jmenované členy a koordinátory společných týmů dohledu. Odpovídající pracovníci vnitrostátních příslušných orgánů působí z prostor svých příslušných domovských institucí. K březnu 2016 vnitrostátní příslušné orgány přidělily na činnost ve společných týmech dohledu 846 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku oproti 455 zaměstnancům v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku z ECB (215 z GŘMD I a 240 z GŘMD II).

Obrázek 3

Organizační struktura jednotného mechanismu dohledu

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

24

Při zahájení činnosti jednotného mechanismu dohledu v listopadu 2014 bylo nové organizační uspořádání připraveno zahájit plný provoz. Dohodnutá složitá struktura však způsobovala značné problémy. Pro dosažení jednotného a efektivního přístupu v oblasti dohledu se stala zásadní vysoká míra koordinace a bezproblémové komunikace mezi zaměstnanci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů.

Nábor ECB pro jednotný mechanismus dohledu byl s ohledem na časová omezení účinný…

25

Při přípravě na převzetí svých povinností v oblasti dohledu přijala ECB kroky k zajištění zdrojů pro tuto novou funkci – a to se značným úspěchem, vzhledem ke krátkému časovému rámci. Nábor byl zahájen v roce 2013 a 113 samostatných výzev k obsazení pracovních míst přilákalo 25 000 žadatelů. Do konce roku 2014 bylo obsazeno přibližně 85 % z 1 073 schválených pracovních míst v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku (FTE) pro rok 2015. Nábor pokračoval i v roce 2015 a do konce roku bylo obsazeno přibližně 96 % všech schválených pracovních míst. Na základě náhodně vybraného vzorku jsme srovnali životopisy skutečně přijatých zaměstnanců s kvalifikací požadovanou pro odpovídající pozice. Dotčení zaměstnanci měli potřebné dovednosti a kvalifikaci k plnění úkolů přidělených ze strany ECB – přestože systematické kontroly referencí (tj. kontaktování osob poskytujících reference uvedených v životopisech) byly prováděny až od prosince 2015. Procentní strukturu zaměstnanců ECB přidělených na jednotný mechanismus dohledu naleznete v obrázku 4.

Obrázek 4

Schválená pracovní místa pro bankovní dohled ECB k 31. prosinci 2015 – členění podle FTE

© Evropská centrální banka, Frankfurt nad Mohanem, Německo (výroční zpráva o dohledových činnostech za rok 2015).

… ale je značnou měrou závislý na zdrojích vnitrostátních příslušných orgánů

26

Normy upravující zajištění zdrojů pro jednotný mechanismus dohledu stanoví, že „ECB je povinna věnovat potřebné finanční a lidské zdroje na provádění úkolů, které jsou jí svěřeny“¹⁷, a že zdroje by měly být získány „způsobem, který zajišťuje nezávislost ECB na nepatřičném vlivu vnitrostátních příslušných orgánů a účastníků trhu […]“¹⁸.

27

Klíčové riziko vyplývající ze stávajícího uspořádání spočívá v tom, že v systému týmů dohledu se společně zajišťovanými členy nesou velkou část nákladů na dohled nad významnými bankami v eurozóně vnitrostátní příslušné orgány¹⁹. Souhrnný rozpočet v oblasti dohledu je tudíž vlastně kombinací 27 samostatných rozpočtů²⁰ včetně rozpočtu ECB. Významná část kombinovaných zdrojů je vynakládána na vnitrostátní osobní náklady (vnitrostátní příslušné orgány a centrální banky). Vnitrostátní orgány mají konečné slovo ve věci finančních a jiných zdrojů, které přidělují kontrolám na místě a svým zaměstnancům vyslaným do společných týmů dohledu²¹, přestože jsou tyto oblasti dohledu v konečném důsledku odpovědností ECB. Kromě toho ačkoli ECB zveřejňuje výši poplatku za dohled, který vybírá od bank, a sděluje tento poplatek vnitrostátním příslušným orgánům, nežli přijme konečné rozhodnutí o jeho uplatnění, současný právní rámec neobsahuje žádné ustanovení o konsolidovaném zveřejňování celkových nákladů jednotného mechanismu dohledu.

Institucionální orgány byly ustaveny dle požadavků a opírají se o spletitý rozhodovací proces

28

Existuje právní rámec pro jednotný mechanismus dohledu. Podle požadavků nařízení a v souladu se základní zásadou BCBS 1²² byla přijata a zveřejněna ujednání týkající se zřízení a jednacího řádu orgánů jednotného mechanismu dohledu s určitou úlohou v rozhodovacím procesu.

29

Úlohou Rady dohledu je plánovat a plnit úkoly v oblasti dohledu, které jsou svěřeny ECB. V této souvislosti Rada dohledu finalizuje celé návrhy rozhodnutí, které ve většině případů vycházejí od společných týmů dohledu, a předkládá tyto návrhy Radě guvernérů ECB. Rozhodnutí se považují za přijatá, pokud k nim Rada guvernérů v určité lhůtě nevysloví námitky (tzv. postup „neuplatnění námitek“). Složení Rady dohledu a příslušný postup jmenování stanoví nařízení o jednotném mechanismu dohledu²³. Nemohli jsme provést audit postupů jmenování a odvolávání zástupců vnitrostátních příslušných orgánů v Radě dohledu²⁴. Orgány EU nejsou při jmenování členů z vnitrostátních příslušných orgánů nijak konzultovány či jinak zapojovány.

30

V souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu²⁵ také ECB ustavila správní revizní komisi pro účely provádění vnitřního správního přezkumu rozhodnutí ECB. Do července 2015 musela správní revizní komise přezkoumat šest rozhodnutí a ve všech případech vydala výrok v rámci stanovené dvouměsíční lhůty. V jednom případě trvalo po jednání správní revizní komise předložení nového rozhodnutí Rady dohledu Radě guvernérů místo dvaceti pracovních dní tři a půl měsíce.

31

Mediační komise²⁶ zřízená k tomu, aby řešila rozdíly v postojích vnitrostátních příslušných orgánů dotčených námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu, dosud nebyla využita.

Rozhodování je složitý proces s mnoha vrstvami výměny informací a významným zapojením sekretariátu Rady dohledu

32

Účinné procesy vnitřní správy a řízení a komunikace by měly usnadnit přijímání rozhodnutí na úrovni úměrné významu dané záležitosti, a to v patřičné lhůtě podle míry naléhavosti²⁷.

33

Rozhodovací proces jednotného mechanismu dohledu včetně postupu „neuplatnění námitek“ uvádí obrázek 5.

Příloha 5

Přehled rozhodovacího procesu

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

34

Příloha III dokládá složitou a komplikovanou povahu výměny informací v rozhodovacím procesu, který velkou měrou zapojuje sekretariát Rady dohledu. V rámci standardního postupu (bez přihlédnutí k přípravné činnosti společných týmů dohledu) by měl celý proces trvat přibližně pět týdnů²⁸.

35

Sekretariát Rady dohledu odpovídá za koordinaci rozhodovacího procesu. Za tím účelem vypracoval interní postupy a procesy. Vydal však jen velmi málo pokynů pro společné týmy dohledu a ostatní organizační složky v podobě kontrolních seznamů, šablon a vývojových diagramů.

Rada dohledu musí přijímat obrovské množství rozhodnutí…

36

Do listopadu 2015 přijala Rada dohledu celkem 1 450 rozhodnutí v oblasti dohledu (viz tabulka 2). Předsedkyně Rady dohledu se veřejně vyjádřila, že v důsledku objemu rozhodnutí v oblasti dohledu předávaných Radě guvernérů musí Rada guvernérů důvěřovat závěrům Rady dohledu²⁹. V lednu 2016 byla zahájena debata o zefektivnění některých aspektů rozhodovacího procesu³⁰.

Tabulka 2

Rozhodnutí v oblasti dohledu za období listopad 2014 – listopad 2015

Kategorie rozhodnutí v oblasti dohledu | Počet rozhodnutí
Rozhodnutí o způsobilosti a bezúhonnosti | 661
Rozhodnutí o významnosti a změně významnosti | 216
Související s komplexním posouzením | 145
Proces přezkumu a vyhodnocení | 119
Kapitál (emise, snížení kmenového kapitálu tier 1) | 103
Nabývání kvalifikovaných účastí | 80
Udělování licencí | 27
Prominutí obezřetnostních požadavků | 18
Různé | 17
Probíhající řízení v oblasti dohledu | 13
Pokyny pro vnitrostátní příslušné orgány týkající se významných institucí | 13
Ostatní povolení (prodej) | 9
Fúze | 8
Rozhodnutí o výzvách k úhradě nákladů a poplatky | 7
Rozhodnutí o finančních konglomerátech | 6
Interní modely | 5
Rozhodnutí o skupinových strukturách | 2
Obecné pokyny pro vnitrostátní příslušné orgány | 1
CELKEM | 1 450

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

37

Pro šestnáct případů v našem vzorku jsme obdrželi tabulky procesních kroků a data pro jednotlivé druhy rozhodnutí. Neměli jsme však přístup k podkladové dokumentaci, a tudíž jsme nebyli schopni vyslovit stanovisko k efektivnosti procesu.

… s dominovým efektem na činnost řídícího výboru

38

Přezkum, který ECB provedla v roce 2015, určil nedostatky v organizaci a dalších podrobnostech postupů a zasedání řídícího výboru. Sekretariát především zjistil, že je obtížné zajišťovat přípravu na zasedání Rady dohledu i řídícího výboru konaná v tentýž den, dokumenty byly tudíž často rozesílány se zpožděním a členové výboru nebyli dostatečně připraveni na projednávání témat zasedání.

39

Přezkum v závěru uváděl poznámku, která stanovila argumenty pro a proti u celé škály možností. Řídící výbor se po úvaze rozhodl způsob organizace své práce nezměnit, s výjimkou standardizace některých prvků návazného postupu.

Zásada oddělení měnové politiky a dohledu je uplatňována, existují však rizika z hlediska vnímání nezávislosti

40

ECB provádí úkoly, které jsou jí svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, aniž jsou dotčeny její úkoly týkající se měnové politiky a odděleně od těchto a všech ostatních úkolů³¹. 65. bod odůvodnění tohoto nařízení uvádí, že úkony ECB v oblasti měnové politiky a dohledu by měly být vykonávány zcela odděleně, aby se zamezilo střetu zájmů a zajistilo, že každá funkce je vykonávána v souladu s platnými cíli. Zaměstnanci zapojení do plnění úkolů svěřených nařízením musí být organizačně odděleni od zaměstnanců plnících jiné úkoly svěřené ECB a musí být součástí oddělených hierarchických linií. ECB byla povinna přijmout a zveřejnit všechny nezbytné vnitřní předpisy, včetně předpisů týkajících se služebního tajemství a výměny informací mezi oběma funkčními oblastmi, a zajistit, aby byla činnost Rady guvernérů plně odlišena, pokud jde o funkce týkající se měnové politiky a funkce v oblasti dohledu³².

41

ECB přijala v tomto ohledu rozhodnutí, jakož i pravidla pro služební tajemství a výměnu informací mezi oběma uvedenými funkcemi. Změnila svůj jednací řád tak, aby zahrnoval i nové rozhodovací orgány v rámci organizační struktury, a vyjasnila jejich vzájemné vztahy v rozhodovacím procesu. Byli jsme informováni, že v souladu s nařízením má Rada guvernérů pro obě oblasti oddělené programy a zasedání. Tuto povinnost stanoví článek 13I.1 jednacího řádu ECB.

Bylo možné učinit víc pro posouzení rizik vyplývajících ze sdílení služeb

42

Rozhodnutí ECB o provedení zásady oddělení³³ stanoví, že některé útvary ECB mohou být označeny za „sdílené služby“ a podporovat funkci měnové politiky i funkci dohledu. Sdílené útvary se zřizují v zájmu účinného poskytování služeb, aby se minimalizovalo zdvojování práce. I přes výše uvedené pozitivní rysy je však toto uspořádání spojeno s určitými riziky (viz tabulka 3).

43

Rizika vyplývající z neúplného provedení zásady oddělení mohou existovat i v jiných funkčních oblastech ECB. K těmto rizikům mimo jiné patří sdílení důvěrných informací. Sdílené služby jsou vyňaty z ustanovení o výměně informací mezi funkčními oblastmi podle článku 6 rozhodnutí ECB o provedení zásady oddělení (např. výměna důvěrných informací nevyžaduje předchozí souhlas Výkonné rady)³⁴, ačkoli platí obecné zásady přístupu k informacím.

44

Existují obecná ustanovení pro zpracování důvěrných informací (např. zákonné povinnosti podle článku 37.2 statutu Evropského systému centrálních bank a ECB, článku 339 SFEU, etického rámce ECB a článků 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/39). Základní zásada BCBS 2 v kritériu 5 zdůrazňuje nutnost existence pravidel pro řešení střetů zájmů a přiměřené využívání informací. ECB však neprovedla žádnou konkrétní analýzu rizik u každé sdílené služby ani u většiny organizačních složek nezajistila oddělení na úrovni jednotky nebo odboru.

Tabulka 3

Sdílené útvary ECB a rizika pro oddělení funkcí

Sdílený útvar / organizační složka
Samostatné odbory v rámci útvaru?
Možné střety
Zvláštní ochranná opatření vedle rozhodnutí a etických pravidel ECB?

Administrativa
Ne
Přidělování zdrojů, stanovení priorit úkolů
Ne

Informační technologie
Ne
Přidělování zdrojů, stanovení priorit úkolů, samostatné požadavky na IT
Ne

Komunikace
Ne
V případě protikladných názorů na určitou otázku by útvar poskytl komunikační podporu. To by mohlo vést ke konsenzu, který by neuvítala žádná ze stran.
Ne

Lidské zdroje, rozpočet a organizace
Ne
Funkční hierarchická podřízenost jen vůči Výkonné radě, bez oddělení odpovědností v oblasti náboru, rozpočtu, pravomocí týkajících se kariérního postupu, propouštění a kázeňských řízení, zaměstnanci dohledu jsou odpovědní předsedovi Rady dohledu.
Ne

Interní audit
Ve velmi omezené míře. Vedoucí týmu interního auditu, jakožto člen týmu vedoucích ředitelství pro interní audit, odpovídá za auditní práci v obou oblastech a tým kontroluje i statistiku (v oblasti dohledu i měnové politiky).
Posouzení rizik se týká organizace jako celku, klíčová rizika v jedné oblasti tudíž nelze řešit ve druhé oblasti, přinejmenším nikoliv s dostatečným předstihem. Přidělování zdrojů může být nevhodné. Touto oblastí se zabývá část věnovaná internímu auditu.
Ne

Právní služby
Byl zřízen samostatný odbor dohledu oddělený až do úrovně zástupce generálního ředitele. Generální ředitel odpovídá za obě oblasti. Hierarchická linie v oblasti dohledu nesahá k předsedovi Rady dohledu, ale jen k místopředsedovi, který je rovněž členem Rady guvernérů a Výkonné rady ECB.
Právní posudky se mohou týkat obou funkcí¹. Pokud neexistuje plné oddělení na úrovni GŘ, může jedna strana převládnout nad druhou, zejména vzhledem k tomu, že hierarchická linie končí u místopředsedy, nikoli předsedy Rady dohledu. To by mohlo bránit vyjadřování rozdílných názorů na otázky společného zájmu.
Ne

1Pokud jde o právní služby a poradenství v oblasti dohledového práva, hierarchická linie v oblasti dohledu nesahá jen k místopředsedovi Rady dohledu, ale i k členovi Výkonné rady, který odpovídá za právní služby.

Zdroj: EÚD.

45

Kromě rozhodnutí ECB/2014/39 jsme neobdrželi žádnou dokumentaci k provádění zásady oddělení, včetně jakýchkoli „čínských zdí“³⁵ v rámci sdílených služeb nebo důkazů o sledování toho, zda je zásada oddělení dodržována.

46

S výjimkou právní služby a ředitelství pro statistiku nejsou úkoly ECB v oblasti dohledu na úrovni odboru odděleny od jiných úkolů v rámci sdílených služeb a neexistuje funkční hierarchická linie vedoucí k předsedovi Rady dohledu. Od 1. ledna 2016 podléhají některé sdílené útvary (GŘ pro informační služby, GŘ pro správu, GŘ pro lidské zdroje a GŘ pro finance) řediteli pro služby (CSO), který prostřednictvím předsedy ECB odpovídá Výkonné radě. ECB neprovedla analýzu rizik týkající se možných střetů zájmů, sdílení informací v rámci těchto útvarů nebo nutnosti ochranných opatření. Nezavedla ani monitorování toho, jak jsou v této věci u každé organizační složky dodržovány předpisy, aby snížila rizika, jež by mohla vyplývat z koncepce sdílených služeb.

Další rizika pro nezávislost funkcí měnové politiky a dohledu jsou nedílně spjata s organizačním a finančním uspořádáním jednotného mechanismu dohledu

47

Základní zásady BCBS uvádějí, že „orgán dohledu má operační nezávislost, […] rozpočtové postupy, které nenarušují autonomii a přiměřené zdroje, a odpovídá za plnění svých povinností a využívání svých zdrojů“³⁶.

48

Výkonná rada nese odpovědnost za řízení vnitřní organizace ECB včetně rozpočtových a personálních aspektů její funkce dohledu³⁷. Příloha IV uvádí rozpočtový proces v ECB. Před koncem každého rozpočtového roku Rada guvernérů ECB na návrh Výkonné rady přijme rozpočet instituce na následující rozpočtový rok. Výdaje na úkoly v oblasti dohledu jsou v rozpočtu samostatně identifikovatelné a jsou schváleny po konzultaci s předsedou a místopředsedou Rady dohledu³⁸.

49

Rozpočtový výbor ECB (BUCOM), který je složen z odborníků z národních centrálních bank, poskytuje rozhodovacím orgánům při jejich činnosti pomoc³⁹. V tomto kontextu poskytuje Radě guvernérů poradenství v oblasti zdrojů pro funkci měnové politiky i dohledu, bez jakéhokoli organizačního rozlišení obou funkcí.

50

V rámci rozpočtového procesu ECB jsou předseda a místopředseda Rady dohledu konzultováni ve věci výdajů instituce v oblasti bankovního dohledu, avšak ani rozpočtový výbor ECB, ani GŘ pro finance, jehož odbor (odbor pro rozpočet, kontrolu a organizaci – viz příloha IV) sdílí odpovědnost týkající se poskytování poradenství, posuzování a monitorování rozpočtu, není podřízen předsedovi nebo Radě dohledu jako celku. Každý rok před dokončením rozhodovacího procesu ECB sděluje členům Rady dohledu obsah návrhu rozhodnutí ECB týkajícího se celkové částky poplatku za dohled, který má být vybrán od bank.

51

V praxi to znamená, že Rada dohledu, ačkoli odpovídá za plánování a plnění úkolů v oblasti dohledu, nemá kontrolu nad potřebnými lidskými a finančními zdroji. To by mohlo vzhledem k neucelené povaze nacházení zdrojů pro oblast dohledu ovlivnit konečnou schopnost Rady dohledu zajistit náležitou odpovědnost (viz body 26 a 27).

52

66. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu⁴⁰ uvádí, že zaměstnanci zapojení do plnění úkolů svěřených ECB tímto nařízením by měli podávat předsedovi Rady dohledu zprávy. V praxi hierarchická linie zahrnuje místopředsedu, který je rovněž členem Rady guvernérů a Výkonné rady a zahajuje konečnou fázi rozhodování s Radou guvernérů. Totéž se týká dohledových odborů v rámci sdílených právních a statistických služeb, které jsou podřízeny jen místopředsedovi Rady dohledu (viz bod 46).

Byly uplatněny etické postupy a kodexy jednání pro vedení a zaměstnance v rámci jednotného mechanismu dohledu

Byl stanoven „etický rámec jednotného mechanismu dohledu“, vnitrostátní příslušné orgány však stále podléhají vnitrostátním právním předpisům a mají značnou volnost uvážení při určování svých vlastních pravidel

53

Etické standardy platné pro všechny pracovníky ECB jsou vymezeny v „etickém rámci“ instituce⁴¹, který je nedílnou součástí pracovního řádu pro zaměstnance ECB. Rámec platí pro všechny zaměstnance ECB, avšak vzhledem k tomu, že ECB nemá pravomoc regulovat podmínky zaměstnání pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů, netýká se pracovníků dohledu, které vnitrostátní příslušné orgány přidělí do společných týmů dohledu.

54

V březnu 2015 přijala ECB obecné zásady⁴², které stanoví zásady samostatného „etického rámce jednotného mechanismu dohledu“. Tento nový rámec měly tvořit obecné zásady, soubor osvědčených postupů týkajících se provádění (prováděcí postupy) a vnitřní pravidla a postupy, jež samostatně přijme ECB a každý vnitrostátní příslušný orgán. Vnitrostátním příslušným orgánům byla na provedení obecných zásad stanovena lhůta do března 2016. Společná „pracovní skupina pro etický rámec“ v tomto kontextu pravidelně monitoruje činnost v oblasti harmonizace.

55

Obecné zásady jsou méně podrobné než etický rámec platný pro zaměstnance ECB, neboť stanoví jen základní principy společného rámce, který mají vnitrostátní příslušné orgány přijmout při zavádění svých vlastních vnitřních pravidel, postupů a mechanismů. Existuje tudíž značný prostor pro odchylky mezi specifickými rysy interních pravidel vnitrostátních příslušných orgánů. Rozdíly mezi vnitrostátními etickými rámci v celém jednotném mechanismu dohledu by mohly narušit zákonný cíl spočívající ve sbližování a harmonizaci dohledu a vytvořit riziko zhoršení pověsti ECB. Například ačkoli se obecné zásady zabývají otázkou „přechodných období“⁴³ pro zaměstnance a členy orgánů ECB, kteří jsou zapojeni do plnění úkolů v oblasti dohledu, uvádějí pouze to, že takové období by mělo existovat, aniž by upřesňovaly minimální období; obecné zásady nezvažují ani ochranné lhůty pro vedoucí pracovníky v oblasti dohledu⁴⁴ neurčují orgán pro monitorování souladu s etickým rámcem jednotného mechanismu dohledu ani nestanoví četnost takového monitorování.

56

Prováděcí postupy, které vydala ECB k obecným zásadám, obsahují různá doporučení ECB⁴⁵ pro vnitrostátních etické rámce. Avšak na rozdíl od obecných zásad nejsou prováděcí postupy pro vnitrostátní příslušné orgány právně závazné.

57

Záměrem je, aby zúčastněné vnitrostátní příslušné orgány uplatňovaly na své zaměstnance ustanovení etického rámce jednotného mechanismu dohledu (včetně ustanovení obecných zásad a prováděcích postupů). Obecná povaha zásad ve spojení se skutečností, že prováděcí postupy nejsou právně závazné, nevyhnutelně poskytuje každému vnitrostátnímu příslušnému orgánu značnou svobodu při definování a uplatňování jeho vlastního etického rámce.

Interní audit: inovativní přístup využívající komplexní plán auditu, provádění však narušují problémy v oblasti přidělování a plánování zdrojů

58

Interní audit v ECB spadá do působnosti ředitelství pro interní audit (Ř-IA), které se po zavedení jednotného mechanismu dohledu stalo sdílenou službou. Ředitelství pro interní audit odpovídá za audit všech operací a činností ECB; rovněž přiděluje zdroje výboru interních auditorů, což je orgán složený z vedení ředitelství pro interní audit a jeho protějšků z vnitrostátních příslušných orgánů a národních centrálních bank.

59

Výbor interních auditorů zasedá ve třech samostatných „složeních“, která se zabývají záležitostmi Eurosystému, Evropského systému centrálních bank (ESCB)⁴⁶ a jednotného mechanismu dohledu, jako je plánování, definování společných standardů auditu, sdílení příslušných znalostí a provádění auditů a související činnosti. Charta auditu výboru IAC přiřazuje výboru funkci „hlavního výkonného orgánu dohledu“ pro Eurosystém / Evropský systém centrálních bank / jednotný mechanismus dohledu, za kterou nesou členové výboru kolektivní odpovědnost. Současně každý člen výboru interních auditorů jedná jako zástupce samostatného právního subjektu a přejímá individuální odpovědnost za řízení, výkonnost a nezávislé podávání zpráv o jím zajišťovaných částech auditního projektu.

60

Struktura výboru interních auditorů je zobrazena na obrázku 6. Plánováním a prováděním auditních úkolů týkajících se konkrétních témat je pověřeno šest pracovních skupin pro audit. Pracovní skupiny pro audit se skládají z pracovníků ECB a vnitrostátních příslušných orgánů / národních centrálních bank. Každé zjištění společného auditorského týmu v průběhu auditu prováděného výborem interních auditorů na místní úrovni musí být posouzeno z hlediska dopadu na jednotný mechanismus dohledu jako celek. Tento inovativní přístup byl zaveden za účelem zajištění jednotného auditu průřezových otázek v celém jednotném mechanismu dohledu. Při našem auditu jsme se zaměřovali zejména na úlohu pracovní skupiny pro audit odpovědné za jednotný mechanismus dohledu a statistiku, tedy pracovní skupiny označované jako ATF SSM-ST.

61

Zkoumali jsme přidělování zdrojů pro výbor interních auditorů, zejména ze strany ředitelství pro interní audit, jakož i plánování auditů a posuzování rizik (včetně pokrytí rizik).

Obrázek 6

Úloha ředitelství pro interní audit v činnosti interního auditu zaměřené na jednotný mechanismus dohledu a Eurosystém

Zdroj: EÚD.

Přidělování zdrojů z ředitelství pro interní audit: ačkoli byly personální potřeby jasně určeny, konečná úroveň personálního zajištění byla nedostatečná

62

V březnu 2013 v návaznosti na externí posouzení kvality, které konstatovalo, že je třeba dát nový impulz přípravě ředitelství pro interní audit na jeho audit jednotného mechanismu dohledu, ředitelství pro interní audit rozhodlo, že dosažení nezávislé a objektivní jistoty v tomto ohledu vyžaduje nejméně šestnáct zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku. V srpnu 2013 však Rada guvernérů ECB schválila pouze tři pracovníky na plný úvazek pro ředitelství pro interní audit na rok 2013 a další čtyři na rok 2014, kteří měli plnit úkoly týkající se jednotného mechanismu dohledu i statistiky⁴⁷. Dožadující oddělení neobdržela žádné zdůvodnění tohoto odklonu od původních návrhů (viz tabulka 4).

Tabulka 4

Určené personální potřeby v porovnání se skutečným náborem

Potřeby, které ředitelství interní audit určilo pro jednotný mechanismus dohledu (v FTE) | 16
Celkový schválený počet pracovních míst | 7
(jedno pracovní místo pro úkoly v oddělení vyšetřování, které může působit i v oblastech nesouvisejících s jednotným mechanismem dohledu) | (1)
(jedno pracovní místo v IT – obsazováno pro konkrétní projekty zaměstnanci z jiných oddělení Ř-IA) | (1)
Pracovní místa byla pro úkoly týkající se jednotného mechanismu dohledu / statistiky mimo IT a vyšetřování přidělena takto: | 5
(jeden hlavní auditor přijatý z řad zaměstnanců ECB po externě zveřejněné náborové kampani) | 1
(zaměstnanci přijatí ze zdrojů mimo ECB s nedávnou konkrétní kvalifikací z oblasti komerčního bankovnictví / bankovního dohledu) | 2
(přijatí zaměstnanci s nedávnou konkrétní kvalifikací z oblasti bankovního dohledu v rámci krátkodobého vyslání) | 1
(interní přesun jednoho zaměstnance Ř-IA se specializací na IT/statistiku) | 1

Zdroj: EÚD.

63

Předseda pracovní skupiny pro audit odpovědné za jednotný mechanismus dohledu a statistiku má praxi v oblasti bankovního dohledu (1995–2000) a je členem týmu vedoucích pracovníků ředitelství pro interní audit, který odpovídá za audit, za tuto pracovní skupinu a za audity, které se týkají centrálního bankovnictví. V březnu 2015 se ke skupině připojily dvě osoby s tříletou, resp. čtyřletou praxí v oblasti bankovního dohledu. Další člen skupiny, který se připojil v září 2014, má zkušenost ze soukromého sektoru v oblasti řízení rizik a provádění požadavků rámce Basel II.

64

I přes nízký počet zaměstnanců v ředitelství pro interní audit pokrývá současná kombinace kvalifikací řadu důležitých oblastí a všeobecný audit, avšak až skupina dosáhne přiměřené velikosti, která jí umožní hloubkové audity metodických a koncepčních otázek, budou zapotřebí další specifické dovednosti a praktické zkušenosti (např. týkající se makroobezřetnostního dohledu, útvarů pro úvěrování podniků).

65

Pracovní skupina pro audit se opírá o kolektivní odpovědnost svých členů, její výsledky jsou závislé na spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány a na jejich praktickém přínosu pro daný úkol. V některých oblastech může být míra závislosti vyšší (např. v oblasti dohledu na místě, příspěvků místních zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů) než v jiných oblastech (např. problematika správy a řízení). Je zjevné, že kvůli koordinaci potřeb se pracovní zátěž ředitelství pro interní audit se při auditu zaměřeném na jednotný mechanismus dohledu zvyšuje.

Plánování vychází z komplexního auditního prostředí, ne vždy však zohledňuje osvědčené postupy

Plánování auditů se opírá o komplexní plán…

66

Původně přidělené zdroje pro interní audit byly jak nedostačující, tak opožděné. V důsledku toho bylo plánování nejprve jen omezené.

67

Velmi podrobné „prostředí“⁴⁸ témat auditu bylo dokončeno v květnu 2015. Skládá se z pěti auditních uskupení, která se dále člení na 14 předmětů auditu a 31 oblastí a procesů a nakonec na více než 150 dalších dílčích prvků.

… plánování však nezahrnuje rezervu na žádosti ad hoc, ani nezohledňuje využití externích/společných zdrojů (outsourcing/co-sourcing)

68

Celkové plánování auditů narušuje skutečnost, že v rozporu s osvědčenými postupy⁴⁹ neexistuje rezerva pro audity ad hoc nebo rozšíření stávajících auditů (v důsledku politiky 100% využití zdrojů).

69

V rozporu s osvědčenými postupy je i to, že ředitelství pro interní audit nemá systematický postup pro outsourcované/co-sourcované operace⁵⁰. Funkce interního auditu poskytovatelů služeb například není nijak smluvně vázána podávat ECB zprávy o činnostech, které jim byly zadány v rámci outsourcingu/co-sourcingu. Ne všechny příslušné smlouvy také obsahují ujednání, která by samotnému útvaru interního auditu ECB dala právo provádět audit činností zajišťovaných formou outsourcingu/co-sourcingu.

Ačkoli metodika posouzení rizik je obecně přiměřená, postrádá ochranná opatření, která by zajistila, že vysoce a středně rizikové oblasti budou ošetřeny v plném rozsahu a ve správnou dobu

Byly vypracovány komplexní šablony pro předměty auditu, jež jsou používány v modelu rizik, který je i přes určité nedostatky koncepčně odpovídající

70

Posouzení rizik se používá k podpoře rozhodování o stanovení pořadí priorit témat auditu v nadcházejícím období. Posouzení se opírá o klíčové informace uvedené v „šablonách předmětů auditu“, které uvádějí podrobnosti o hlavních tématech auditního prostředí, jakož i úplný popis každé činnosti, související procesy a nejvýznamnější klíčové kontroly. Při použití v posouzení rizik jsou šablony velmi dobrým východiskem plánování.

71

Zkoumali jsme šablony u tří auditních oblastí a konstatovali jsme, že jsou přiměřené a dobře uplatňované. Kromě toho, že byla nutná jasnější definice rizika třetí strany, však byla obecněji zapotřebí konzistentnost uplatňování kritérií rizika finančního dopadu a soudních sporů a v jednom případě zaměření na rizika týkající se oddělení měnové politiky a politiky v oblasti dohledu.

72

I přes tyto nedostatky je model rizik velmi vhodným nástrojem plánování. Všechny vnitrostátní příslušné orgány, které odpověděly na náš dotazník, považovaly proces posouzení rizik za „přiměřený“ a „transparentní“.

Nejsou stanoveny minimální úrovně angažovanosti, které by zajistily plné pokrytí vysoce a středně rizikových oblastí a klíčových dílčích prvků, a audity zaměřené na jednotný mechanismus dohledu soupeří o zdroje s audity jiných oblastí…

73

Výbor interních auditorů se nesnaží pokrýt veškerá rizika v daném plánovacím období (například v pětiletém cyklu), ale spoléhá se jen na střednědobé cíle plánování. Spravuje klíčový ukazatel výkonnosti pro pokrytí vysoce rizikových oblastí, kdy je jeho cílem každoročně zkontrolovat přinejmenším 30 % vysoce rizikových oblastí a pokrýt minimálně 90 % takových oblastí v období tří let. Obdobný cíl pro středně rizikové oblasti však neexistuje. V rámci ročního programu auditu se posouzení rizik pro vysoce a středně rizikové oblasti upravuje každé čtvrtletí, aby bylo možné plánování pravidelně přepracovávat při vzniku nových rizik. Ačkoli střednědobý harmonogram pro období 2015–2018 pokrývá všechny vysoce rizikové oblasti, není jasné, zda nebo kdy budou ošetřeny všechny dílčí prvky těchto oblastí, a vzorec použitý pro plánování auditů nezahrnuje systematicky prvky, které dosud nebyly zkoumány. U oblastí řazených mezi středně rizikové, například interní modely, makroobezřetnostní dohled a méně významné instituce, není plánován do roku 2019 vůbec žádný audit a není jasné, do jaké míry budou pokryty.

74

Při omezených zdrojích může přístup popsaný v bodě 73 vést k tomu, že vysoce nebo středně rizikové oblasti nebudou podrobeny auditu, neboť nejsou definovány minimální úrovně angažovanosti (určité skóre rizik, které vede k ratingu „audit nutný“)⁵¹.

75

Skutečnost, že interní audit má povahu sdílených služeb, spolu s nedostatkem zdrojů vedly k situaci, kdy předměty auditu v oblasti centrálního bankovnictví a jednotného mechanismu dohledu „soupeří“ o zdroje (viz tabulka 5). V roce 2015 bylo jen 15 % skutečně rezervovaného času vynaloženo na úkoly týkající se jednotného mechanismu dohledu. Z 30 pracovních míst ředitelství pro interní audit je jen sedm (včetně vyšetřování a IT) určeno pro úkoly v oblasti jednotného mechanismu dohledu a statistiky.

Tabulka 5

Audity plánované pro jednotný mechanismus dohledu v porovnání s ostatními auditními úkoly ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány

Oblast auditu | Oblasti s vysokým zbytkovým rizikem v září 2015 | Audity provedené nebo zahájené v roce 2015 | Audity navržené na rok 2016 | Audity navržené na rok 2017/18
Jednotný mechanismus dohledu / statistika¹ | 6 | 1 | 2 | 3
Eurosystém/ Evropský systém centrálních bank² | 9 | 11 | 9 | 14
Správa a řízení, riziko, účetnictví a IT | 3 | 0 | 2 | 6
Celkem oblasti mimo jednotný mechanismus dohledu | 12 | 11 | 11 | 20

1Oblasti statistiky týkající se centrálního bankovnictví a dohledu nejsou jasně odděleny.

2Zahrnuje zejména měnovou politiku a provádění, statistiku, platební systémy a systémy vypořádání, bankovky, účtování v konsolidované rozvaze Eurosystému a finanční výkaznictví.

Zdroj: EÚD, na základě údajů ECB.

… a v praxi nebyly oblasti s nejvyšším rizikem okamžitě určeny jako prioritní pro audit

76

Kalibrační porovnání za účelem dosažení konzistentnosti mezi předměty auditu, které navrhují jednotlivé pracovní skupiny pro audit, by mohlo vést k úpravě ratingů rizik. Kromě toho při navrhování auditů výboru interních auditorů může pracovní skupina pro řízení kvality vybírat předměty auditu, kterým nebyl přiřazen nejvyšší rating rizik. Výbor interních auditorů přitom není povinen se návrhy pracovní skupiny řídit.

77

Přestože témata „Průběžný dohled nad systémově důležitými bankami – proces přezkumu a vyhodnocení“ a „Řízení bankovní krize“ získala nejvyšší a druhé nejvyšší skóre zbytkových rizik ze všech předmětů auditu pracovní skupiny pro interní audit odpovědné za jednotný mechanismus dohledu, nebyla předmětem auditu v prvním roce, ale jsou zařazena do plánu auditu na období 2017/2018. Předměty auditu v oblasti jednotného mechanismu dohledu vybranými pro roky 2015 a 2016 byly „Průběžný dohled – plánování a monitorování“ (šestý v pořadí), resp. „Statistiky v oblasti dohledu a řízení informací“ (druhý v pořadí). Kontrola aspektů průběžného dohledu v oblasti plánování bez hloubkového šetření procesu přezkumu a vyhodnocení, který je klíčovým procesem dohledu, neznamená nutně komplexní pokrytí předmětné záležitosti.

13Čl. 25 odst. 2 druhý pododstavec nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

14Struktura správy a řízení ECB je definována ve SFEU. Odpovědnost Výkonné rady za řízení vnitřní organizace ECB včetně problematiky lidských zdrojů a rozpočtu nebyla nařízením o jednotném mechanismu dohledu dotčena.

1566. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

16Podle čl. 6 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu mají ECB i vnitrostátní příslušné orgány povinnost v dobré víře spolupracovat a vyměňovat si informace. Čl. 6 odst. 3 uvádí, že „vnitrostátní příslušné orgány [mají] povinnost pomáhat ECB s přípravou a prováděním veškerých aktů týkajících se úkolů uvedených v článku 4 v souvislosti se všemi úvěrovými institucemi [….].“

17Článek 28 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

1877. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

19Náš auditu nezahrnoval šetření rozpočtů vnitrostátních příslušných orgánů.

20Tento údaj zahrnuje rozpočty vnitrostátních příslušných orgánů a případně ostatních orgánů jmenovaných zúčastněnými členskými státy.

21Článek 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví pravidla spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu. Dokumenty a informace o vnitrostátních příslušných orgánech jsme však obdrželi pouze prostřednictvím ECB a našeho dotazníku. U jednotlivých vnitrostátních příslušných orgánů jsme audit neprováděli.

22http://www.bis.org/publ/bcbs230.htm

23Článek 26 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

24Viz základní zásada BCBS 2, základní kritérium 2.

25Článek 24 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

26Viz nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 673/2014 ze dne 2. června 2014 o zřízení mediační komise a o jejím jednacím řádu (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 72).

27Základní zásada BCBS 2, základní kritérium 4.

28Tato doba zahrnuje pět pracovních dnů pro členy Rady dohledu na zvážení dokumentace před schválením návrhu rozhodnutí, dva týdny na právo úvěrové instituce být vyslechnuta a nejvýše deset pracovních dnů pro Radu guvernérů na přijetí rozhodnutí bez námitek, jak stanoví nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Fáze přípravné činnosti společných týmů dohledu jsou popsány v příloze III. Standardní lhůta pěti týdnů platí v případech, kdy je nezbytné slyšení. Pokud by rozhodnutí nemělo žádný negativní účinek, není právo být vyslechnut nutné a standardní postup trvá tři týdny.

29„Hovoříme zde o tisících rozhodnutí předkládaných Radě guvernérů. Patří k nim rozhodnutí, která se nikdy nedostala ani na můj stůl, ani na stoly na nejbližší nižší úrovni v hierarchii, neboť nařízení o jednotném mechanismu dohledu nestanoví delegování úkolů. Myslím si, že Rada guvernérů nemůže zkoumat každý detail. Musí důvěřovat Radě dohledu.“ https://bankingsupervision.europa.eu/press/interviews/date/2016/html/sn160125.en.html

30Ve svém projevu místopředsedkyně vysvětlila, že Rada dohledu zvažuje zavedení rámce pro delegování „rutinních“ rozhodnutí na nižší úrovně, které by radě umožnilo soustředit se na citlivější a podstatnější záležitosti, které vyžadují větší vlastní uvážení. https://bankingsupervision.europa.eu/press/speeches/date/2016/html/se160113.en.html

31Článek 25 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

32Viz zejména článek 25 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

33Rozhodnutí ECB/2014/39 ze dne 17. září 2014 o provedení zásady oddělení funkce měnové politiky od funkce dohledu Evropské centrální banky (Úř. věst. L 300, 18.10.2014, s. 57).

34Article 3(4) of Decision ECB/2014/39.

35„Čínské zdi“ jsou interní informační bariéry zřizované s cílem předcházet střetům zájmů.

36Základní zásada BCBS č. 2.

37Nařízení o jednotném mechanismu dohledu nemění strukturu správy a řízení ECB (článek 10.1 jednacího řádu ECB). Podle článku 11.6 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky Výkonná rada odpovídá za běžné záležitosti ECB. To však nevylučuje použití postupu „neuplatnění námitek“ či podobných postupů, které Radě dohledu poskytují vysokou míru autonomie.

38Článek 15.1 jednacího řádu ECB.

39Článek 9 jednacího řádu ECB.

40Přestože body odůvodnění nařízení nemají samostatné právní účinky, stanoví důležité pokyny k výkladu článků nařízení a k zajištění potřebných organizačních opatření, například navrhování souvisejících rámcových nařízení nebo jednacího řádu.

41http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52015XB0620(01)

42Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/856 ze dne 12. března 2015, kterými se stanoví zásady etického rámce jednotného mechanismu dohledu (ECB/2015/12) (Úř. věst. L 135, 2.6.2015, s. 29).

43Doba, po kterou se osoby odcházející z ECB musí zdržet účasti na činnostech, které by mohly vést ke střetu zájmů.

44Například Spojené království uplatňuje u vedoucích pracovníků v oblasti dohledu minimální a maximální ochranné lhůty.

45Například prováděcí postup č. 11 týkající se omezení po skončení pracovního poměru: „Doporučuje se, aby ECB a vnitrostátní příslušné orgány v možném rozsahu v rámci vnitrostátního práva přijaly přiměřená přechodná období pro členy orgánů i zaměstnance na vedoucí a odborné úrovni, kteří hodlají pracovat pro úvěrovou instituci v oblasti dohledu, v níž dříve působili, nebo pro přímé konkurenty takové úvěrové instituce. Pro členy orgánů a vedení by přechodné období mělo trvat nejméně šest měsíců, jestliže hodlají pracovat pro úvěrovou instituci v oblasti dohledu, za kterou nesli odpovědnost.“

46Evropský systém centrálních bank zahrnuje ECB a národní centrální banky všech 28 členských států EU, zatímco Eurosystém je omezen na ECB a centrální banky členských států eurozóny (jeho funkcí je uplatňovat měnovou politiku, o které rozhoduje ECB).

47Statistika je úkol související s bankovním dohledem (údaje dohledu) i s měnovou politikou (údaje centrálních bank).

48Naše kladné hodnocení auditního prostředí sdílely všechny vnitrostátní příslušné orgány, které odpověděly na náš dotazník. Tři z jedenácti vnitrostátních příslušných orgánů však vyjádřily obavy týkající se přesné oblasti působnosti stanovených předmětů auditu a jejich pokrytí v přiměřeném časovém rozmezí.

49Viz například oddíl BT 2.3 bod 3 dokumentu „Minimální požadavky na řízení rizik“, který vypracoval německý vnitrostátní příslušný orgán (BaFin), a bod 20 auditního standardu PS 240, který vydal německý ústav certifikovaných auditorů (IDW).

50BaFin, „Minimální požadavky na řízení rizik“, AT 9, bod 6; BT 2.1, bod 3.

51Naproti tomu „Minimální požadavky na řízení rizik“, které vydal německý vnitrostátní příslušný orgán, vyžadují roční audit v případě „zvláštních“ rizik a tříletý auditní cyklus u všech ostatních procesů a činností (minimální požadavky úřadu BaFin na řízení rizik, BT 2.3).

Mechanismy vyvozování odpovědnosti

78

Silný rámec vyvozování odpovědnosti má zásadní význam pro kvalitu bankovního dohledu, neboť souvisí se zásadami řádné správy a řízení, jako jsou transparentnost a účinnost⁵². Vyvozování odpovědnosti vyžaduje, aby orgán dohledu poskytoval relevantní, včasné a přesné informace celé řadě zúčastněných subjektů, aby vytvořil a podpořil obecné povědomí o svých činnostech a výsledcích a získal potřebnou zpětnou vazbu.

79

Srovnávacím základem pro posouzení celkového rámce odpovědnosti za jednotný mechanismus dohledu byl rámec určený v situační zprávě Evropského účetního dvora o mechanismech EU v oblasti vyvozování odpovědnosti a auditu veřejných prostředků (viz bod 80)⁵³, režim stanovený článkem 20 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, revidované Základní zásady účinného bankovního dohledu BCBS (z roku 2012) (viz rámeček 2) a právní rámce a postupy ve srovnatelných jurisdikcích.

Rámeček 2

Basilejský výbor pro bankovní dohled

Basilejský výbor pro bankovní dohled je hlavním celosvětovým normalizačním subjektem pro oblast obezřetnostní regulace bank a nabízí fórum pro spolupráci v záležitostech bankovního dohledu. Revidovaný soubor jeho 29 základních zásad (obsahujících jednotlivá základní a dodatečná kritéria) zahrnuje:

οpravomoci, povinnosti a funkce v oblasti dohledu, a to se zaměřením na účinný dohled založený na rizicích a na nutnost včasného zásahu a včasných opatření orgánu dohledu (zásady 1–13), a

οočekávání bank v oblasti dohledu s důrazem na důležitost řádné správy a řízení rizik, jakož i na dodržování standardů v oblasti dohledu (zásady 14–29).

Ačkoli nejsou právně závazné, jsou zásady široce používány jako mezinárodně uznávané reference pro posuzování kvality systémů dohledu a postupů v různých jurisdikcích. Jako člen Basilejského výboru ECB potvrdila⁵⁴ svůj závazek k prohlášení, které je uvedeno v Základních zásadách účinného bankovního dohledu BCBS (2012), a to zřídit „ pevný základ regulace, dohledu, správy a řízení rizik v bankovním sektoru“⁵⁵.

Zdroj: Banka pro mezinárodní platby (BIS).

80

Ve své situační zprávě o vyvozování odpovědnosti v EU jsme určili následující hlavní prvky silného rámce vyvozování odpovědnosti:

i)jednoznačně vymezené úlohy a povinnosti;

ii)silný mandát pro provedení nezávislého externího auditu finančních aspektů, souladu a výkonnosti;

iii)zabezpečení řízení, pokud jde o splnění politických cílů;

iv)plný demokratický dohled a

v)zpětné vazby, které umožňují přijmout nápravná opatření / provést zlepšení.⁵⁶

81

Míra, v níž rámec odpovědnosti v jednotném mechanismu dohledu splňuje každý z uvedených pěti požadavků, je posuzována níže.

i)Úlohy a povinnosti jednotného mechanismu dohledu jako celku jsou jasně vymezeny a zveřejněny v právních předpisech upravujících jeho činnost

82

Z hlediska jasného vymezení povinností v celém řetězci odpovědnosti právní předpisy pověřily úkoly v oblasti dohledu týkajícími se jednotného mechanismu dohledu Evropskou centrální banku. Existují zvláštní pravidla, která vyžadují, aby ECB prováděla své funkce v oblasti měnové politiky a dohledu odděleně a současně byla nadále odpovědná Evropskému parlamentu, Radě a Euroskupině za činnosti související s jednotným mechanismem dohledu. Plánování a realizaci dohledové činnosti zajišťuje Rada dohledu, zatímco Rada guvernérů je nadále odpovědná jakožto subjekt přijímající konečná rozhodnutí a nese odpovědnost za celkovou správu a řízení ECB, což zahrnuje funkci v oblasti měnové politiky a dohledu. Podrobnosti o rozhodovacím procesu jsou uvedeny v příloze III.

83

Pokud jde o jasnost cílů, nařízení o jednotném mechanismu dohledu jasně uvádí, že cílem ECB, pokud jde o její úkoly dohledu, je „přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu“⁵⁷.

84

Zjistili jsme určité problémy týkající se povinností a koordinace různých složek jednotného mechanismu dohledu (viz oddíl věnovaný společným týmům dohledu a oddíl týkající se kontroly na místě).

ii)Mandát Účetního dvora k provedení auditu je vymezen ve Smlouvě o fungování EU

85

Mnoho jurisdikcí stanoví, že veřejná kontrola orgánů bankovního dohledu a jejich činností zahrnuje případy, kdy dohled spočívá na centrálních bankách. Poskytnutí pravomocí provádět audit orgánů bankovního dohledu nejvyšším kontrolním orgánům by mělo pomoci posílit odpovědnost a transparentnost.

86

Účetní dvůr je určeným auditorem ECB. Jeho mandát je stanoven v článku 27.2 statutu Evropského systému centrálních bank a ECB⁵⁸, podle něhož se použijí ustanovení článku 287 SFEU. Uvedený článek stanoví, že Účetní dvůr nese odpovědnost za zkoumání operační efektivnosti řízení ECB, a to i u úkolů dohledu.

87

V tomto prvním auditu nebylo možné pokrýt některé důležité oblasti činností v rámci jednotného mechanismu dohledu (viz podrobnosti o rozsahu auditu v bodě 19 a v příloze I). Zpráva kontaktního výboru nejvyšších kontrolních orgánů členských států EU porovnávala kontrolní pravomoci vůči orgánům bankovního dohledu u 27 z 28 vnitrostátních nejvyšších kontrolních orgánů v celé EU⁵⁹. Výsledné prohlášení⁶⁰ poukázalo na to, že „v těch zemích eurozóny, kde dřívější mandáty národních NKI provádět kontrolu vnitrostátních orgánů provádějících bankovní dohled nebyly nahrazeny kontrolou EÚD nad dohledovými činnostmi ECB na odpovídající úrovni, vznikla oblast, jež nepodléhá žádné kontrole“. Tabulka 6 uvádí srovnávací přehled kontrolních pravomocí nad mikroobezřetnostním dohledem v některých jurisdikcích mimo EU a příloha V shrnuje režimy pro kontrolu bankovního dohledu v těchto jurisdikcích.

Tabulka 6

Pravomoci kontrolovat orgán mikroobezřetnostního dohledu (práva zajištěná ze zákona) a rozsah tohoto mandátu

Orgán dohledu | Pravomoc kontrolovat výkonnost u dohledových činností | Pravomoc kontrolovat výkonnost u jiných než dohledových činností | Pravomoc kontrolovat soulad s předpisy u dohledových činností | Pravomoc kontrolovat soulad s předpisy u jiných než dohledových činností
USA | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc
Kanada | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc | ANO – PLNÁ kontrolní pravomoc
Austrálie | ANO – Oprávnění provádět přezkum nebo šetření jakéhokoli aspektu činnosti subjektu | ANO – Oprávnění provádět přezkum nebo šetření jakéhokoli aspektu činnosti subjektu | Oprávnění poskytovat další služby (pokyny k lepší praxi a zprávy o jistotě a přezkumu) | Oprávnění poskytovat další služby. (pokyny k lepší praxi a zprávy o jistotě a přezkumu)

Zdroj: EÚD.

iii)Dosud nebyl vypracován formální rámec výkonnosti, který by poskytl jistotu ohledně dosažení cílů jednotného mechanismu dohledu

88

Vyvozování odpovědnosti předpokládá, že kroky orgánu dohledu budou posuzovány na základě určitých standardů a s ohledem na definované cíle. Rámec výkonnosti, který používá širokou škálu ukazatelů výkonnosti a metriky na různých úrovních dohledu, nabízí jednotný a soudržný přehled účinnosti dohledu a slouží zúčastněným subjektům jako ukázka toho, jak postupy dohledu přispívají k realizaci cílů.

89

Za dobu, kterou měla ECB k dispozici, dosud nevypracovala formální rámec výkonnosti pro jednotný mechanismus dohledu. Připravila nástroj, tzv. pilotní přehled ukazatelů dohledu pro jednotný mechanismus dohledu, který jí umožňuje sledovat a posuzovat nejdůležitější aspekty jejích dohledových činností a monitorovat účinnost, s níž jsou priority dohledu uváděny do praxe. Tento nástroj je však k dispozici pouze Radě dohledu a vedení, a neposkytuje tudíž jistotu ostatním zúčastněným subjektům, pokud jde o dosahování cílů jednotného mechanismu dohledu.

90

Formální ukazatele výkonnosti jsou v ostatních jurisdikcích běžnou součástí funkce dohledu. Orientační výběr je uveden na obrázku 7.

Obrázek 7

Příklady ukazatelů výkonnosti

1Poměr bezpečných závazků k celkovým závazkům.

2Poměr institucí, které plní své závazky, k celkovému počtu institucí.

Zdroj: Zpráva BIS o dopadu a odpovědnosti bankovního dohledu, červen 2015; Australský úřad pro obezřetnostní regulaci.

91

Před zavedením jednotného mechanismu dohledu byl v jedné technické poznámce MMF navržen soubor opatření týkajících se transparentnosti a odpovědnosti, který měl podpořit důvěryhodnost takové politiky dohledu⁶¹. V dokumentu bylo mimo jiné navrženo, aby Rada dohledu zveřejňovala zápisy z jednání týkajících se politiky a zřídila externí panel odborníků, kteří by zajišťovali nezávislý dozor nad jednotným mechanismem dohledu. Další podrobnosti viz příloha VI.

Otázky týkající se poskytování dokumentace Komisi

92

Článek 32 nařízení o jednotném mechanismu dohledu konkrétně vyžaduje, aby Evropská komise předkládala každé tři roky komplexní zprávy o přezkumu uplatňování, přiměřenosti a účinnosti režimu jednotného mechanismu dohledu v oblasti správy a řízení, odpovědnosti a finančních mechanismů, o účinnosti dohledových a sankčních pravomocí ECB a možném dopadu jednotného mechanismu dohledu na fungování vnitřního trhu (viz příloha VII). První zpráva o přezkumu, která měla být předložena do 31. prosince 2015, se opozdila. ECB obdržela první žádost o informace v červenci 2015. Obě instituce podepsaly memorandum o porozumění týkající se poskytování neveřejných informací teprve v listopadu 2015 a ECB následně Komisi poskytla zbývající informace, o něž Komise požádala 16. prosince 2015. Na základě podrobnější žádosti z února 2016 předložila ECB 19. dubna 2016 dodatečné informace. Komise neobdržela informace o konkrétních bankách, které požadovala (datové soubory bank k posouzení poplatků za dohled), neboť ECB vyjádřila obavy ohledně utajení.

Přiměřené zveřejňování

93

Veřejná transparentnost je klíčovým prvkem vyvozování odpovědnosti. Na základě osvědčených postupů, které vedou orgány dohledu k tomu, aby byly transparentní a vysvětlovaly důvody svých pravidel a činností⁶², se na internetových stránkách bankovního dohledu ECB⁶³ zveřejňují komplexní informace určené veřejnosti včetně právního rámce a regulačního prostředí, častých otázek a odpovědí, Příručky bankovního dohledu, metodické brožury k procesu přezkumu a vyhodnocení, týdenní a měsíční kalendáře schůzek (se zpožděním asi tří měsíců) předsedkyně a místopředsedkyně Rady dohledu a jiná dokumentace, která vymezuje postoje a postupy ECB v oblasti dohledu. Tyto internetové stránky zveřejňují i připomínky k návrhům nařízení v průběhu veřejných konzultací a příslušné odpovědi ECB.

Omezená transparentnost informací pro dohlížené subjekty

94

Informace sdělované dohlíženým subjektům nejsou ve všech ohledech pro řádné pochopení metodiky jednotného mechanismu dohledu dostačující. ECB uplatnila selektivní přístup (tj. zveřejnila jen krátké úseky) ke zveřejnění příručky dohledu nad jednotným mechanismem dohledu, která vymezuje procesy a metodiku procesu přezkumu a vyhodnocení pro účely dohledu nad úvěrovými institucemi a postupy spolupráce v rámci jednotného mechanismu dohledu i spolupráce s jinými orgány. V jiných jurisdikcích se přístup ke zveřejňování různí. Například ve Spojených státech jsou příručky dohledu zveřejňovány na oficiálních internetových stránkách orgánů dohledu, úřad pro obezřetnostní dohled při Bank of England však svou interní příručku nezveřejňuje.

95

Přístup ECB ke zveřejňování informací tedy dohlíženým subjektům neumožňuje výstupu procesu přezkumu a vyhodnocení plně porozumět. Obavy týkající se nedostatečné transparentnosti vyjádřila přibližně polovina bank, které odpověděly na náš dotazník (viz příloha VIII), tato netransparentnost podle nich může zvyšovat (abychom citovali z jedné z odpovědí) „riziko svévolného jednání orgánu dohledu“. V této souvislosti viz obrázek 8 týkající se zveřejňování procesu přezkumu a vyhodnocení.

Obrázek 8

Názory bank na zveřejňování procesu přezkumu a vyhodnocení

Pozn.: Velikost průzkumu: odpovědělo 69 bank ze 129, které obdržely dotazník.

Zdroj: dotazník EÚD zaslaný významným dohlíženým institucím.

96

Ještě u jedné otázky 29 % bank uvedlo skóre nižší než 3 (1 = vynikající, 5 = nedostatečný), a sice u kvality informací obdržených v souvislosti s postupy vyplývajícími z příručky dohledu, které jsou významné z hlediska jejich každodenní spolupráce s orgánem dohledu, neboť „nejsou dostatečně popsána důležitá témata každodenní spolupráce s orgány dohledu“ (viz obrázek 9).

97

Ve své výroční zprávě o bankovní unii za rok 2015 Evropský parlament vyslovil podobné obavy a požadoval větší transparentnost, pokud jde o rozhodnutí a odůvodnění v rámci druhého pilíře procesu dohledu a hodnocení⁶⁴.

Obrázek 9

Nevyhraněnost názorů na kvalitu informací o postupech dohledu

Jak byste ohodnotili kvalitu informací, které máte o postupech vyplývajících z příručky dohledu, které jsou významné pro vaši každodenní práci s orgánem dohledu?

Pozn.: Velikost průzkumu: odpovědělo 69 bank ze 129, které obdržely dotazník.

Zdroj: průzkum EÚD u dohlížených významných institucí.

iv)Demokratický dohled Parlamentu nad oblastí bankovního dohledu probíhá s podstatnými omezeními danými důvěrností informací

98

Nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanovilo obecný režim odpovědnosti vůči Evropskému parlamentu a Radě. Další podrobnosti týkající se odpovědnosti v rámci jednotného mechanismu dohledu stanovila interinstitucionální dohoda s Evropským parlamentem⁶⁵ a memorandum o porozumění s Radou⁶⁶. Ve své výroční zprávě o bankovní unii za rok 2015 Parlament uvítal „účinný a otevřený způsob, jakým ECB dosud plní své povinnosti vůči Parlamentu“⁶⁷. Povinnost odpovídat se Evropskému parlamentu je vykonávána prostřednictvím řady kanálů (viz příloha IX), mimo jiné i poskytováním záznamů z jednání Rady dohledu.

99

Na jakékoli sdělení informací Evropskému parlamentu se vztahuje služební tajemství, jak stanoví interinstitucionální dohoda, a s ním související závazky budou platné i po skončení platnosti dohody. Ve své zprávě Parlament vyzval ECB, aby dále přispívala ke zlepšování jeho kapacity posuzovat politiky a činnosti v rámci jednotného mechanismu dohledu⁶⁸, a doporučil, aby bylo zváženo posílení mandátu Evropského účetního dvora k provádění auditu⁶⁹.

v)Mechanismy zpětné vazby existují, dosud však nezahrnují obecné průzkumy finančních institucí

100

Povinnosti ECB z hlediska vyvozování odpovědnosti by neměly být vykládány tak, jako by omezovaly její právo plnit úkoly v oblasti dohledu zcela nezávisle, zejména bez neoprávněného politického vlivu a zásahů z finančního odvětví (75. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu). To je v souladu s basilejskými základními zásadami, které uvádějí: „[…] Žádné vměšování vlády nebo odvětví nesnižuje provozní nezávislost orgánu dohledu. Orgán dohledu má plnou pravomoc přijímat rozhodnutí v oblasti dohledu nebo rozhodnutí týkající se bank a bankovních skupin spadajících do působnosti jeho dohledu.“⁷⁰

101

To znamená, že Evropský parlament a Rada nesmí poskytovat direktivní zpětnou vazbu nebo požadovat nápravná opatření, jak činí vůči ostatním orgánům či institucím EU, které podléhají přímější kontrole. Je tedy více na ECB, aby náležitě zvážila jakoukoli zpětnou vazbu ze strany Parlamentu, Rady nebo externích auditorů. Očekává se také, že ECB bude provádět účinné sebehodnocení, včetně požadování zpětné vazby od svých přímých zúčastněných subjektů.

102

ECB stanovila jasné a přiměřené mechanismy, kterými mají finanční instituce poskytovat zpětnou vazbu týkající se jejich činností v oblasti dohledu: i) prostřednictvím průběžného dialogu se společnými týmy dohledu a vedením ECB; ii) prostřednictvím formálních připomínek k rozhodnutím v rámci práva být vyslechnuty; iii) prostřednictvím veřejných konzultací a iv) prostřednictvím vnitrostátních nebo evropských bankovních sdružení, která předkládají námitky nebo se pravidelně s ECB scházejí. Z bank, které odpověděly na náš dotazník, mělo 61 % za to, že mechanismy zpětné vazby, které ECB zřídila, vyhovují jejich potřebám.

103

Více než rok po svém zřízení jednotný mechanismus dohledu neprovedl průzkum u dohlížených subjektů, aby získal jejich názory na svou činnost při dosahování cílů, jež mu byly určeny. Pro takový průzkum existují vhodné modely. Například Komise využila metodu průzkumu pro získání empirických důkazů a konkrétní zpětné vazby mimo jiné ve věci zbytečné regulační zátěže pravidel EU pro finanční služby⁷¹. Orgány dohledu v jiných jurisdikcích (např. v Kanadě a Austrálii) také provedly průzkumy, které měly měřit vnímanou účinnost jejich dohledu (viz rámeček 3). Odvětvové průzkumy by neměly být vykládány jako vměšování, které snižuje provozní nezávislost orgánu dohledu.

Rámeček 3

Několik příkladů vyjádření bank k režimům zpětné vazby

οČtyři banky se vyslovily pro přezkum mechanismu konzultací (např. delší období konzultací a lepší synchronizace za účelem řešení problému omezených zdrojů).

οŠest bank doporučilo, aby ECB provedla další konzultace na téma technického obsahu, například metodiky procesu přezkumu a vyhodnocení a definic kapitálu.

οPatnáct bank požadovalo strukturovanější a komplexnější mechanismy zpětné vazby. Například jedenáct bank zmínilo využití pravidelných průzkumů pro poměřování jejich hodnocení efektivity a účinnosti dohledových činností.

Zdroj: průzkum EÚD u dohlížených významných institucí.

52Empirická analýza ukázala pozitivní a významnou korelaci mezi transparentností orgánu dohledu a účinností bankovního dohledu. Viz například Arnone. M. Salim. M.D. a A. Gambini, Banking Supervision: Quality and Governance (Bankovní dohled: kvalita a správa), 2007, pracovní dokument 07/82, MMF.

53„Nedostatky, přesahy a výzvy: situační zpráva o mechanismech EU v oblasti vyvozování odpovědnosti a auditu veřejných prostředků“, EÚD, 2014 (http://eca.europa.eu).

54ECB, Guide to Banking Supervision (Příručka bankovního dohledu, listopad 2014), s. 6–7.

55BCBS, Core Principles for Effective Banking Supervision (Základní zásady účinného bankovního dohledu, 2012).

56Všechny tyto požadavky jsou zohledněny v basilejských kritériích, kromě požadavku na zpětné vazby, což je postup používaný zejména v jiných jurisdikcích k pochopení dopadu obezřetnostního rámce a účinnosti dohledu. Zpětné vazby jsou mechanismy, které mají zajistit, aby byla zpětná vazba zúčastněných subjektů (např. konzultace nebo průzkumy dohlížených subjektů) zohledněna v legislativním procesu. Průzkumy lze například použít jako ukazatel výkonnosti, který odhalí problematické oblasti a potenciál pro zlepšení.

57Článek 1 nařízení (EU) č. 1024/2013.

58Znění čl. 27 odst. 2 se odráží v čl. 20 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

59Jedna země na průzkum neodpověděla.

60Prohlášení kontaktního výboru vedoucích představitelů nejvyšších kontrolních orgánů členských států EU a Evropského účetního dvora „Zajištění plně kontrolovatelného, odpovědného a účinného mechanismu bankovního dohledu po zavedení jednotného mechanismu dohledu“.

61MMF, European Union: Publication of Financial Sector Assessment Program Documentation, Technical Note on Issues in Transparency and Accountability (Evropská unie: Zveřejňování dokumentace programu posuzování finančního sektoru, technická poznámka k otázkám transparentnosti a odpovědnosti), zpráva o zemi č. 13/65, březen 2013. Stanoviska vyjádřená v tomto dokumentu nutně neodráží stanoviska zástupců Evropské unie u MMF nebo Výkonné rady MMF.

62Viz zpráva Basilejského výboru o dopadu a vyvozování odpovědnosti bankovního dohledu, červenec 2015.

63https://www.bankingsupervision.europa.eu/home/html/index.en.html

64EP, Hospodářský a měnový výbor, „Zpráva o bankovní unii – výroční zpráva za rok 2015“, 19.2.2016, bod 37.

65Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem a Evropskou centrální bankou o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu nad plněním úkolů, které jsou ECB svěřeny v rámci jednotného mechanismu dohledu.

66Memorandum o porozumění mezi Radou Evropské unie a Evropskou centrální bankou ohledně spolupráce ve věci postupů týkajících se jednotného mechanismu dohledu.

67EP, Hospodářský a měnový výbor, „Zpráva o bankovní unii – výroční zpráva za rok 2015“, 19.2.2016, bod 39.

68Tamtéž.

69Tamtéž, bod 40.

70BCBS, Základní zásady účinného bankovního dohledu (2012), zásada 2, základní kritérium 1.

71Viz například http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/financial-regulatory-framework-review/index_en.htm.

Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů

104

Přímým průběžným dohledem nad bankami v rámci jednotného mechanismu dohledu jsou pověřeny společné týmy dohledu⁷², složené z pracovníků bankovního dohledu z ECB i vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států. Existuje 129 společných týmů dohledu – jeden pro každý významný dohlížený subjekt, jehož sídlo je v zúčastněném členském státě⁷³.

105

V našem auditu zřízení a fungování společných týmů dohledu jsme zkoumali:

a)jak ECB předběžně odhaduje a plánuje celkové zdroje v oblasti dohledu potřebné během počáteční fáze jednotného mechanismu dohledu, jakož i prvotní přidělení zdrojů z oblasti dohledu při personálním zajišťování společných týmů dohledu;

b)jak ECB spolupracuje s vnitrostátními příslušnými orgány a jak na tyto orgány spoléhá při zajišťování personálních zdrojů pro společné týmy dohledu a při provádění průběžného dohledu;

c)strukturu, hierarchické linie a režim odborné přípravy společných týmů dohledu.

Plánování a odhady celkových potřeb zdrojů pro oblast dohledu, přidělování zdrojů a personální zajištění

106

Společné týmy dohledu představují inovaci ve světě bankovního dohledu. Jedná se o mnohonárodní týmy orgánů bankovního dohledu ze všech zemí a kultur dohledu v EU, které s dohlíženými subjekty komunikují mnoha jazyky (v rámci jednotného mechanismu dohledu je pracovním jazykem angličtina). Používají jednotný mechanismus pro dohled nad bankami z devatenácti členských států eurozóny, které mají právní rámce, jež dosud nejsou plně harmonizované.

Prvotní odhady celkových potřeb lidských zdrojů pro jednotný mechanismus dohledu vycházely z jednoduchého přístupu…

107

Při určení prvotních odhadů potřeb lidských zdrojů pro společné týmy dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu byl využit základní přístup. Původní odhady potřeby zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů pro personální zajištění společných týmů dohledu se opíraly o dva souběžně prováděné samostatné, ale související procesy.

108

Prvotní odhad zdrojů ECB a jejich přidělení společným týmům dohledu zahrnoval zařazení každé banky do jednoho z šesti uskupení podle řady faktorů (podrobné vysvětlení metodiky zařazování do uskupení viz body 113 až 120). Každý společný tým dohledu by pak měl minimální počet zaměstnanců ECB na každé uskupení a určitý počet dalších zaměstnanců jako rezervu, která by byla přidělena tam, kde to bude nejvhodnější. ECB tento velmi jednoduchý přístup přijala s cílem umožnit společným týmům dohledu rychlé zahájení činnosti. K datu, kdy převzala přímou odpovědnost za oblast dohledu, zaměstnávala ECB v GŘMD I a II z celkového počtu 403 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku, s nimiž se počítalo v rozpočtu, 330 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku.

109

Prvotní odhad zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů byl odvozen se série průzkumů neboli „inventur“, které zahájila ECB a v nichž všechny vnitrostátní příslušné orgány uvedly podrobnosti o počtu pracovníků, kteří budou poskytnuti pro každý společný tým dohledu u významných subjektů spadajících pod přímý dohled ECB po zřízení jednotného mechanismu dohledu. Nežli ECB převzala přímý dohled, byly provedeny tři takové inventury: v říjnu 2013, červnu 2014 a v září 2014. Na základě výsledků inventury z října 2013 byl odsouhlasen „závazek“ ve výši 1 005 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku z vnitrostátních příslušných orgánů. Po druhém průzkumu personálního obsazení v červnu 2014 bylo toto číslo sníženo na nový „závazek“ vnitrostátních příslušných orgánů ve výši 834 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku. Podle ECB revidovaný počet zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku přesněji odrážel lidské zdroje vnitrostátních příslušných orgánů přidělené pro společné týmy dohledu, neboť původní počet zahrnoval například zaměstnance přidělené pro kontroly na místě a validace modelů, kteří měli být přiřazeni k funkcím horizontální podpory, a nikoli ke společným týmům dohledu. Průzkum v září 2014 ukázal další pokles na 803,5 ekvivalentu plného pracovního úvazku. K datu, kdy převzala své povinnosti dohledu, však ECB jako srovnávací základ celkového závazku vnitrostátních příslušných orgánů pro společné týmy dohledu použila výsledky průzkumu z června 2014 (834 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku).

110

Prvotní odhady potřeby lidských zdrojů tak kombinovaly prvek kontinuity (vycházely z objemu zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů věnovaných na dohled nad významnými bankami krátce předtím, než ECB převzala své dohledové povinnosti) s uznáním skutečnosti, že budou zapotřebí další zdroje v podobě zaměstnanců ECB. Kromě toho se v rámci procesu zajišťování prvotních lidských zdrojů usilovalo o cílový poměr 25 % zaměstnanců ECB a 75 % zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů (odůvodnění tohoto poměru však nebylo nikdy vysvětleno). Při prvotním personálním rozpočtu ECB pro společné týmy dohledu ve výši 403 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku by to tedy znamenalo, že vnitrostátní příslušné orgány přispějí v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku 1 209 zaměstnanci. V praxi se při sestavování společných týmů dohledu vnitrostátními příslušnými orgány vychází ze závazků těchto orgánů, které se pravidelně monitorují formou průzkumu a o nichž se diskutuje na dvoustranných i vícestranných jednáních.

… který nepředjímal plný rozsah narůstající pracovní zátěže v oblasti dohledu

111

Není jasné, zda ve svých prvotních odhadech potřeb lidských zdrojů ECB plně předvídala rozsah zvýšení celkové pracovní zátěže v oblasti dohledu po zřízení jednotného mechanismu dohledu. Oznámení týkající se lidských zdrojů od GŘMD I a II ze dne 16. března 2015, jen čtyři měsíce po zahájení přímého dohledu ECB, které požaduje 29 nových zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku u GŘMD I a 88 nových zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku u GŘMD II (vše stálí zaměstnanci), naznačuje, že budoucí pracovní zátěž byla přinejmenším podhodnocena. V oznámení je uvedena řada důvodů žádosti, jmenovitě „vyšší než očekávaná pracovní zátěž nutná u některých úkolů v oblasti dohledu […]“. Nebyly nám předloženy žádné studie, zprávy nebo jiná dokumentace z doby, než se ECB ujala svých povinností v oblasti dohledu v listopadu 2014, které by vyčíslily zdroje, jež budou nutné pro zvládnutí nového, značně složitějšího systému dohledu. ECB neprovedla ani žádná předběžná zdola nahoru vedená posouzení svých předpokládaných potřeb zdrojů.

112

Dalo se však předpokládat, že by pracovní zátěž v oblasti dohledu mohla podstatně zvýšit kombinace snadno předvídatelných faktorů: i) nutnost harmonizovat velmi nesourodá pravidla a postupy dohledu v bankovnictví v celé eurozóně; ii) zvýšené dohledové povinnosti vyplývající z provádění nových směrnic⁷⁴ a iii) přístup dohledu u jednotného mechanismu dohledu, který měl být „důkladný“⁷⁵.

Metodika zařazování do uskupení měla usnadnit prvotní přiřazování zaměstnanců do společných týmů dohledu, je však třeba ji aktualizovat

113

Zřízení společných týmů dohledu vychází ze zásad proporcionality a dohledu založeného na rizicích. Pro účely odhadu potřebných zdrojů v oblasti dohledu pro každý společný tým dohledu v souladu s uvedenými zásadami ECB vypracovala systém klasifikace významných subjektů do „uskupení“ podle rizik. Metodika zařazování do uskupení zohledňovala faktory, jako je externí rating rizik banky, složitost, velikost, geografická diverzifikace, propojenost a komplexnost dohledu. Jejím výsledkem byl systém známkování od 1 do 5, v němž bylo nejvíce zdrojů dohledu přiřazeno bankám v uskupení 1 a nejméně zdrojů bankám v uskupení 5. Existuje i „hostitelské uskupení“ pro subjekty, které jsou přítomny v zúčastněném členském státě, ale jejich sídlo se nachází mimo oblast jednotného mechanismu dohledu⁷⁶.

114

Metodika zařazování do uskupení se poněkud odchyluje od doporučení vydaných Evropským orgánem pro bankovnictví, který doporučuje čtyři kategorie⁷⁷, zatímco většina významných subjektů v šesti uskupeních ECB by spadala do kategorie 1 Evropského orgánu pro bankovnictví.

115

Basilejský výbor pro bankovní dohled doporučuje metodiku⁷⁸, která používá pět kategorií o stejné váze, které jsou odrazem velikosti bank, jejich propojenosti, nedostatku okamžitě dostupných náhrad nebo infrastruktury finanční instituce pro služby, které instituce poskytuje, jejich celosvětové činnosti (ve více jurisdikcích) a složitosti. ECB zohledňuje podobné kvalitativní faktory a doplňuje faktor rizika konkrétní banky. Tento doplněk jde nad rámec doporučení Evropského orgánu pro bankovnictví, podle něhož by zařazení do kategorií „mělo odrážet vyhodnocení systémového rizika, které instituce představují pro finanční systém […] a ne [sloužit] jako prostředek vyjadřující kvalitu instituce“⁷⁹.

116

Interní přezkum, který ECB provedla v prosinci 2015 ve věci složení, personálního zajištění a kvalifikací společných týmů dohledu, však zjistil, že uvedený model má řadu nedostatků, je-li užíván jako základ pro zajištění lidských zdrojů. Faktor složitosti dohledu nezohledňuje zejména několik kritérií, jež mohou mít významný vliv na pracovní zátěž: patří k nim počet vhodných a řádných posouzení, povolení, sekuritizací atd. Kromě toho nebyla do modelu přímo zapracována větší pracovní zátěž související s bankami v krizové situaci.

117

Metodika může navíc velmi podceňovat pozornost, kterou musí orgán dohledu věnovat institucím, které jsou v celkovém kontextu jednotného mechanismu dohledu malé a méně složité, avšak v rámci svých místních ekonomik mají značný systémový význam. Jak ukázaly nedávné finanční krize, problémy s vnitrostátními systémovými bankami mohou rychle eskalovat v rámci hranic členského státu i mimo ně, a to i v případě relativně malých bank. Bylo by proto obezřetné zařadit banky, které jsou v rámci svých vnitrostátních ekonomik systémově důležité, do vyššího uskupení, než jaké by vyplývalo z jejich pořadí v celkové klasifikaci v rámci jednotného mechanismu dohledu. Stávající metodika ECB tuto možnost připouští a v několika případech byla i využita.

118

V době auditu neměla ECB žádné zavedené postupy pro pravidelný přezkum zařazování bank do uskupení⁸⁰. Navíc při interním přezkumu z prosince 2015 (viz bod 116) bylo zjištěno, že údaje použité k výpočtu skóre k zařazení do uskupení nebyly od roku 2013 aktualizovány. Vzhledem k tomu, že zařazení do uskupení má důležitou úlohu při určování minimální četnosti činností dohledu pro každý významný subjekt, mělo by být pravidelně přezkoumáváno a aktualizováno.

119

Počet zaměstnanců každého společného týmu dohledu určovalo zejména uskupení příslušné banky, v němž je riziko jen velmi malým prvkem. Minimální úroveň angažovanosti⁸¹ u dohlížené banky však odráží jak uskupení, do kterého je zařazena, tak skóre posouzení rizik dané banky. Program dohledových šetření instituce, která je vnímána jako rizikovější, bude obsahovat větší počet minimálních dohledových úkolů, ačkoli odpovědný společný tým dohledu nebude nezbytně mít dostatečný počet zaměstnanců pro náležité plnění všech těchto úkolů (neboť přidělování zaměstnanců podle uskupení odráží riziko jen okrajově). Tento problém má vliv zvláště na společné týmy dohledu v uskupeních 3 až 5 a v hostitelském uskupení, z nichž mnohé trpí omezeními v oblasti lidských zdrojů.

Zdroje ECB jsou přidělovány v souladu s metodikou banky pro zařazování do uskupení

120

Společné týmy dohledu pro banky z uskupení 1 a uskupení 2 působí v rámci GŘMD I, společné týmy dohledu pro uskupení 4 a 5 působí v rámci GŘMD II, zatímco společné týmy dohledu pro uskupení 3 mohou působit v rámci kteréhokoli z obou generálních ředitelství. ECB, která měla k dispozici 215 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku v GŘMD I pro dohled nad zhruba 30 institucemi a přibližně 240 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku v GŘMD II na zhruba 90 bank, přiřadila v souladu se svou metodikou významně více zdrojů dohledu v přepočtu na jednu banku do uskupení 1 a 2 než do uskupení 3, 4 a 5. Obrázek 10 uvádí průměrný počet zaměstnanců ECB ve společném týmu dohledu v každém uskupení.

121

Obecné zásady ECB pro přidělování zaměstnanců do společných týmů dohledu stanoví minimální počet zaměstnanců ECB v každém společném týmu dohledu v každém uskupení. Nejvyšší počet samozřejmě připadá na uskupení 1 (7 FTE plus koordinátor) a nejnižší na uskupení 5 (0,5 FTE plus koordinátor). Podle nejnovějších údajů, které poskytla ECB, je skutečné rozdělení přidělených zaměstnanců do značné míry v souladu s těmito obecnými pokyny.

Obrázek 10

Průměrný počet zaměstnanců ECB (FTE) ve společném týmu dohledu v uskupeních

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

Politika jmenování koordinátorů měla podporovat harmonizaci, není však vždy dodržována

122

Koordinátora každého společného týmu dohledu jmenuje ECB. Na počátku schvalovala jmenování koordinátorů Rada dohledu jednotného mechanismu dohledu⁸² jako celek, tento postup však byl pozměněn tak, že nyní schvaluje jmenování pouze předseda Rady dohledu, nejde-li o změnu hierarchie (tj. je-li daný koordinátor také povyšován do funkce vedoucího odboru, musí jmenování schválit i Výkonná rada). To snižuje vliv Rady dohledu na jmenování koordinátorů.

123

Příručka bankovního dohledu ECB stanoví, že koordinátor by obecně neměl být státním příslušníkem domovské země dané banky. V současné době je však osmnáct koordinátorů ze 123 ze země, v níž má odpovídající banka své sídlo⁸³.

124

Ačkoli ECB uvedla, že nepovažuje ustanovení příručky za právně závazná, hodlá výše uvedené případy přesto řešit pomocí postupného přístupu ve třech vlnách⁸⁴: první v červnu 2016, druhé v prosinci 2016 a třetí přibližně v červnu 2017.

125

Aby dále zajistila různorodost dohledu a usnadnila sdílení znalostí v oblasti dohledu, hodlá ECB měnit koordinátory a všechny zaměstnance společných týmů dohledu z ECB formou rotace v intervalu tří až pěti let. Tento proces však pravděpodobně nebude formalizován dříve než na konci roku 2017.

Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány a závislost na jejich činnosti

Společné týmy dohledu jsou značně závislé na zaměstnancích vnitrostátních příslušných orgánů, přesto má ECB pouze malou kontrolu nad zdroji těchto orgánů

126

Při personálním obsazování společných týmů dohledu je ECB velmi závislá na zúčastněných vnitrostátních příslušných orgánech. Neexistuje však žádný formální postup, kterým by ECB mohla žádat o dodatečné zdroje z vnitrostátního příslušného orgánu. Proces přidělování zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů do společných týmů dohledu závisí na dvoustranných dohodách ad hoc a na dobré vůli vnitrostátních příslušných orgánů. Ačkoli mají vnitrostátní příslušné orgány povinnost spolupracovat v dobré víře⁸⁵, počet zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů, kteří mají být dáni k dispozici ECB, není určen právně závazným způsobem. Kromě toho mohou vnitrostátní příslušné orgány své zaměstnance v oblasti dohledu přesouvat nebo je jiným způsobem využívat dle svého uvážení.

127

Podle nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu je ECB pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu, zatímco vnitrostátní příslušné orgány odpovídají jen za jmenování členů z řad svých zaměstnanců. Zaměstnanci z řad vnitrostátního příslušného orgánu mohou být jmenováni členy více než jednoho společného týmu dohledu současně⁸⁶.

128

Jediná pravomoc ECB ve vztahu k zaměstnancům vnitrostátních příslušných orgánů ve společných týmech dohledu je pravomoc zamítnout jmenování ze strany vnitrostátního příslušného orgánu. Všech dvanáct vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly na náš dotazník, uvedlo, že ECB dosud žádného z jejich kandidátů nezamítla. ECB totiž v současnosti nemá žádné postupy nebo obecné zásady, jak akceptovat nebo zamítat jmenování ze strany vnitrostátních příslušných orgánů, a to ani postupy pro hodnocení kvalifikace, zkušeností, znalostí nebo vhodnosti osob, které vnitrostátní příslušné orgány jmenují. Kromě toho v důsledku požadavků na ochranu údajů uváděných ze strany vnitrostátních příslušných orgánů ECB tvrdí, že má pouze omezenou možnost žádat o osobní údaje (např. v souvislosti s kvalifikací nebo zkušenostmi) zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů nominovaných pro společné týmy dohledu.

Ve společných týmech dohledu stále pracuje velký počet pracovníků ze zemí původních vnitrostátních příslušných orgánů…

129

Jedním z cílů společných týmů dohledu je vytvořit společnou kulturu dohledu díky různorodosti pracovníků dohledu z hlediska jejich původu⁸⁷. Skladba společných týmů dohledu však ukazuje, že ve většině případů jsou v týmech státní příslušníci domovské země dohlížené banky. Ve většině společných týmů dohledu v uskupení 1 tvoří nejméně 70 % pracovníků zaměstnanci z téže země, jako je dohlížený subjekt, a v případě uskupení 2 je situace obdobná. Mnoho společných týmů dohledu v uskupeních 3 až 5 má dokonce vyšší podíl pracovníků z jurisdikce dohlížené banky.

… přičemž počet přidělovaných zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů neodpovídá očekáváním ECB z hlediska personálního zajištění společných týmů dohledu

130

Počet zaměstnanců ECB přidělených do společného týmu dohledu bude záviset na uskupení a na specifických rysech dohlížené banky, zatímco celková velikost a složení společného týmu dohledu se budou značně lišit i podle konkrétních charakteristik dohlížené banky. Průměrná velikost společného týmu dohledu (zaměstnanci ECB a vnitrostátního příslušného orgánu celkem) se pohybuje od 43,6 ekvivalentu plného pracovního úvazku v uskupení 1 po 4,8 ekvivalentu plného pracovního úvazku v uskupení 5. Zdroje vnitrostátních příslušných orgánů přidělené pro společné týmy dohledu v uskupení 1 jsou v souladu s původním poměrem 25 % / 75 %, jak vyplývá z obrázku 11 níže. V uskupeních 2 a 3 je situace smíšená, neboť řada společných týmů dohledu v těchto uskupeních má relativní nedostatek pracovníků z vnitrostátních příslušných orgánů.

Obrázek 11

Průměrný počet a složení zaměstnanců společných týmů dohledu podle uskupení

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

131

V uskupeních 4, 5 a v hostitelském uskupení je podíl zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů nižší. To naznačuje, že přidělování zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů do těchto uskupení je nedostatečné. Některé společné týmy dohledu v uskupeních 4, 5 a v hostitelském uskupení mají méně než dvě pracovní místa na plný úvazek pro pracovníky vnitrostátního příslušného orgánu a obdobný počet zaměstnanců ECB. Ačkoli jsou obecně banky z uskupení 4 a 5 z celkového pohledu jednotného mechanismu dohledu systémově méně významné, mnohé z nich ve vnitrostátním kontextu přesto představují důležité a vysoce systémově významné instituce. Vzhledem k tomu, že lze jen obtížně tvrdit, že počet nižší než 1,5 zaměstnance na plný úvazek z vnitrostátního příslušného orgánu je dostatečný pro zajištění účinného dohledu, lze dospět k závěru, že mnoho vnitrostátních příslušných orgánů patrně trpí závažným nedostatkem pracovníků bankovního dohledu nebo že zdroje, které tyto orgány poskytují společným týmům dohledu, nejsou dostatečné. Interní přezkum ECB skutečně došel k závěru, že „[z]droje jsou zejména u nejmenších společných týmů dohledu v současné době z hlediska dosažení požadované kvality dohledu velmi omezené, a to v ECB i ve vnitrostátních příslušných orgánech […].“⁸⁸

132

Poté, co ECB převzala své dohledové povinnosti, provedla v lednu 2015 čtvrtý průzkum personálního obsazení vnitrostátních příslušných orgánů. Z něho vyplynulo, že příspěvek vnitrostátních příslušných orgánů stále činil 801 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku, o 33 méně než 834 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku, které požadovala ECB a k nimž se vnitrostátní příslušné orgány o rok dříve „zavázaly“. V září 2015 po diskusi na zasedání Rady dohledu dne 8. června 2015 zaslala předsedkyně Rady dohledu formální dopisy ve věci personálního zajištění společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů 21 orgánům dohledu ve všech devatenácti zúčastněných členských státech⁸⁹:

a)ECB zastávala názor, že devět orgánů dohledu přispělo dostatečným počtem pracovníků a těchto devět orgánů nebylo požádáno o další zaměstnance.

b)ECB požádala o dostatečné zdroje pro společné týmy dohledu dvanáct orgánů, jejichž příspěvek pro společné týmy dohledu byl považován za nedostatečný. Šest vnitrostátních příslušných orgánů přislíbilo, že konkrétním žádostem ECB vyhoví. Dalších pět se zavázalo vyhovět částečně. Jeden orgán původně odmítl vyhovět, ale po šesti měsících od něj ECB obdržela dokumentaci, v níž se zavázal částečně vyhovět.

133

V důsledku toho počet přidělených zaměstnanců sedmi vnitrostátních příslušných orgánů neodpovídá posledním očekáváním ECB z hlediska personálního zajištění společných týmů dohledu⁹⁰. Tento schodek podtrhuje základní slabinu dohledového mechanismu společných týmů dohledu v rámci ECB, který je značnou měrou závislý na spolupráci a dobré vůli vnitrostátních příslušných orgánů.

134

Některé vnitrostátní příslušné orgány dále zřejmě nesouhlasí s ECB ve věci přesného výkladu jejich „závazku“ poskytnout zaměstnance pro společné týmy dohledu. Výsledky průzkumu personálního obsazení z ledna 2015 projednala Rada dohledu v dubnu 2015. Během jednání „někteří členové Rady dohledu uvedli, že nejsou schopni poskytnout závazky týkající se počtu zaměstnanců, a skutečně tak nikdy neučinili, v odpovědích na průzkumy pak přesně vykázali počty zaměstnanců podílejících se na činnosti společných týmů dohledu, což nepředstavuje závazek.“⁹¹

135

Do května 2015 se vnitrostátní příslušné orgány „zavázaly“ poskytnout 830,5 pracovníků v přepočtu na ekvivalenty plného pracovní úvazku. Z původního cílového poměru 25 % / 75 % vyplývalo, že vnitrostátní příslušné orgány přispějí v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku 1 209 pracovníky. Podle údajů poskytnutých ECB v březnu 2016 mělo GŘMS I s II v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku ve společných týmech dohledu 455 pracovníků. Nárůst příspěvku ECB o 52 pracovníků v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku od listopadu 2014 nevyrovnal rozdíl mezi předpokládaným původním cílem vnitrostátních příslušných orgánů a tím, k čemu se tyto orgány skutečně „zavázaly“.

136

V dopisech, které předsedkyně Rady dohledu zaslala v září 2015, ECB upozornila na relativní nedostatek pracovníků dohledu v porovnání s obdobnými subjekty v USA takto: „V porovnání s orgány bankovního dohledu v této zemi (Federal Reserve a Office of the Comptroller of the Curency) má jednotný mechanismus dohledu v průměru na jednu banku jen přibližně 60 % kapacity vyčleněné na průběžný dohled.“

137

K problému nedostatku zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů může dále přispívat i skutečnost, že ECB umožňuje koordinátorům v uskupeních 3 až 5 a v hostitelském uskupení, aby vedli více než jeden společný tým dohledu současně. V praxi většina koordinátorů v uskupeních 4, 5 a v hostitelském uskupení odpovídá za dva až čtyři společné týmy dohledu a jedna osoba odpovídá za pět společných týmů dohledu.

Struktura, hierarchické linie a odborná příprava společných týmů dohledu

Mezinárodní týmy usnadňují sdílení znalostí a osvědčených postupů…

138

Mezinárodní složení společných týmů dohledu má mimo jiné podporovat sdílení znalostí a osvědčených postupů ze všech jurisdikcí jednotného mechanismu dohledu a přispívat k vytváření harmonizované kultury dohledu a rovných podmínek.

139

Společné týmy dohledu odpovídají za řízení činnosti všech členů z řad svých příslušných týmů včetně zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů se sídlem v jiných zemích. Nápomocni jsou jim „dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů“, kteří koordinují průběžný dohled na vnitrostátní úrovni. Dílčí koordinátoři jsou také povinni zajistit, aby byl dohled prováděn odborně a obezřetně v souladu se zásadami jednotného mechanismu dohledu a pod vedením koordinátora. Vedle pravidelné komunikace po telefonu a elektronickou poštou pořádají společné týmy dohledu častá zasedání v ECB, v prostorách vnitrostátních příslušných orgánů nebo na místě v dohlížené bance. Členové společných týmů dohledu se také účastní tzv. teambuildingových akcí a školení.

… avšak protichůdné hierarchické linie, …

140

Vzhledem k jejich struktuře čelí efektivní fungování společných týmů dohledu řadě problémů, zejména pokud jde o přidělování úkolů a komunikační toky v rámci týmu, za něž odpovídá koordinátor. Z formálního hlediska jsou všichni zaměstnanci, kteří tvoří společný tým dohledu (z ECB i vnitrostátních příslušných orgánů), podřízeni koordinátorovi (přičemž průběžně informují vnitrostátní příslušné orgány). Členové společného týmu dohledu z vnitrostátního příslušného orgánu jsou však součástí dvou hierarchických linií: pokud jde o činnost společného týmu dohledu, na kterou připadá většina jejich profesních povinností⁹², jsou podřízeni koordinátorovi, zatímco pokud jde o ostatní činnosti, jsou podřízeni svým vedoucím pracovníkům ve vnitrostátním příslušném orgánu. Navíc ve všech záležitostech hierarchie a lidských zdrojů podléhají pouze vedení v rámci vnitrostátním příslušném orgánu.

… nedostatečně jasné komunikační toky a přidělování úkolů…

141

Pro efektivní fungování společných týmů dohledu je nezbytný dobrý pracovní vztah mezi koordinátory společných týmů dohledu a dílčími koordinátory z vnitrostátních příslušných orgánů a velká míra spolupráce a interakce. Interní přezkum ECB (viz bod 116) došel k závěru, že ačkoli je kvalita spolupráce mezi ECB a členy vnitrostátních příslušných orgánů obecně dobrá, existují mezi společnými týmy dohledu rozdíly:

a)Někteří koordinátoři uvedli problémy s přidělováním úkolů na úrovni vnitrostátního příslušného orgánu. Kromě toho v největších společných týmech dohledu rozdělují úkoly zejména dílčí koordinátoři a hlavní koordinátor někdy nebyl příliš informován o efektivitě tohoto rozdělování.

b)V některých společných týmech dohledu bylo jako problém zjištěno sdílení informací a komunikace. Někteří dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů si stěžovali, že členové z vnitrostátních příslušných orgánů měli málo informací o požadavcích ze strany koordinátora a že po splnění žádostí chyběla zpětná vazba.

c)Nikdo z členů společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů nemá přístup ke společným schránkám týmů, které jsou používány jako „jednotné kontaktní místo“ pro sdílení informací s dohlíženými institucemi. Některé společné týmy dohledu umožňují dohlížené bance, aby souběžně komunikovala s ECB a s vnitrostátním příslušným orgánem.

… a rozdíly ve využívání a klasifikaci horizontálních funkcí vnitrostátního příslušného orgánu by mohly vést k neefektivnímu využití zdrojů

142

Na úrovni vnitrostátních příslušných orgánů pracuje v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku⁹³ přibližně 1 300 zaměstnanců v horizontálních funkcích dohledu⁹⁴. Je poskytováno málo konkrétních pokynů ohledně přímé interakce mezi společnými týmy dohledu a horizontálními funkcemi vnitrostátních příslušných orgánů. Z interního přezkumu ECB (viz bod 116) vyplynulo, že v některých případech se členové společného týmu dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů obraceli na své místní horizontální týmy, zatímco členové z ECB se za stejným účelem obraceli na horizontální odbory ECB. To vedlo ke zdvojování práce a k prodlevám v rozhodování.

Neexistence závazných hodnocení výkonnosti pracovníků společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů by mohla vést k problémům v oblasti motivace a dosahování výsledků

143

Při zřízení jednotného mechanismu dohledu neexistovaly formální postupy, kterými by ECB oficiálně informovala vedení vnitrostátních příslušných orgánů o výkonnosti jejich pracovníků ve společných týmech dohledu. Ačkoli byla poskytována určitá zpětná vazba, měla neoficiální povahu a vnitrostátní příslušný orgán nebyl povinen ji přijmout nebo využít.

144

ECB nyní zavedla pilotní postup pro poskytování oficiální zpětné vazby od koordinátorů společných týmů dohledu určené dílčím koordinátorům společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů, ale nikoliv ostatním zaměstnancům vnitrostátních příslušných orgánů. Tento postup se začal používat 18. listopadu 2015⁹⁵. „Na základě získaných zkušeností […] bude zvážena komplexnější realizace systému zpětné vazby k plnění úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu.“⁹⁶ Znamená to pozitivní vývoj a potenciálně i významné zlepšení oproti dřívějšímu stavu.

145

Je však zcela na úvaze vnitrostátního příslušného orgánu, zda využije zpětnou vazbu ze strany koordinátora společného týmu dohledu a zda ji zařadí do svých vlastních zpráv o zaměstnancích. Kromě toho, že si vnitrostátní příslušné orgány ponechávají plnou odpovědnost za hodnocení výkonnosti svých zaměstnanců, mohou vnitrostátní právní předpisy některým z nich dokonce bránit využít zpětnou vazbu ve věci výkonnosti ze strany ECB.

146

80 % vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly na náš dotazník, uvedlo, že získávají zpětnou vazbu ECB týkající se činnosti členů společných týmů dohledu z daného orgánu. Jen 33 % však uvedlo, že tuto zpětnou vazbu zohledňují pro účely svého vlastního přezkumu výkonnosti.

147

Protichůdné hierarchické linie a neexistence závazné zpětné vazby ECB ve věci výkonnosti by mohly mít negativní dopad. Existuje riziko, že zaměstnanci z vnitrostátních příslušných orgánů se rozhodnou upřednostňovat práci pro vnitrostátní příslušný orgán před svými povinnostmi ve společném týmu dohledu.

Jednotný mechanismus dohledu nemá integrované osnovy odborné přípravy ani program certifikace orgánu dohledu

148

ECB zajišťuje rozsáhlou odbornou přípravu v oblasti obecných obchodních a tzv. „měkkých“ dovedností“, například koncepční práce, jakož i manažerské kurzy a školení týkající se procesů a IT nástrojů. Technické znalosti pracovníků bankovního dohledu se testují během náborového procesu a ECB poskytuje svým zaměstnancům přístup k on-line kurzům v oblasti bankovního dohledu, které pořádá Institut pro finanční stabilitu. Pracovníci mohou vedle specifické odborné přípravy, kterou zajišťuje zejména GŘMD IV, navštěvovat i školení, která pořádají vnitrostátní příslušné orgány nebo jiné orgány bankovního dohledu. Neexistují však strukturované závazné osnovy odborné přípravy jako takové, zejména v oblastech technických témat, která jsou zvláště významná pro úkoly pracovníků jednotného mechanismu dohledu v oblasti bankovního dohledu. Byla ustavena řídící skupina, jejímž úkolem je koncipovat a spravovat celosystémový program odborné přípravy v oblasti dohledu pro všechny příslušné pracovníky jednotného mechanismu dohledu. Skupina vyvíjí a doplňuje stávající prvky programu, aby zajistila, že pro celý jednotný mechanismus dohledu bude zaveden účinný výukový program. Prioritní kurzy odborné přípravy pro rok 2016 se budou konat na podzim tohoto roku a v roce 2017 se bude postupně spouštět komplexnější program.

149

Jakkoli je nedostatek integrovaných osnov odborné přípravy nebo programu certifikace znalostí v počátečních fázích budování mechanismu pochopitelný, může narušovat účinný dohled, neboť pracovníci jednotného mechanismu dohledu mohou postrádat aktuální technické znalosti potřebné pro účinný dohled nad bankovním sektorem v EU. To platí zejména s ohledem na mnoho nových obezřetnostních zásad a požadavků dohledu, které byly zavedeny v posledních letech. Kromě toho noví zaměstnanci ECB přicházejí z nejrůznějších vnitrostátních regulačních a právních systémů, v nichž i přes snahy o harmonizaci postupů v celém jednotném mechanismu dohledu přetrvává velmi mnoho rozdílů. V takovém prostředí by se důkladný a integrovaný program odborné přípravy v oblasti dohledu s jasným certifikačním postupem jevil jako nezbytná podmínka k vytvoření skutečně integrovaného mechanismu dohledu, který předpokládá nařízení o jednotném mechanismu dohledu⁹⁷.

72Zřizování společných týmů dohledu konkrétně upravuje čl. 3 odst. 1 nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu.

73V případě bankovních skupin, jejichž sídlo není v zúčastněné zemi, nebude ECB jediným orgánem dohledu nad bankami ve skupině. Bude tudíž zřízen samostatný společný tým dohledu pro každou z dceřiných společností banky, která má sídlo v zemi jednotného mechanismu dohledu, je-li daná dceřiná společnost považována za významný subjekt. Má-li hostitelská instituce se sídlem v zúčastněném členském státě „konsolidující“ subjekt, probíhá dohled na konsolidované úrovni.

74Např. směrnice o kapitálových požadavcích (CRD IV) ze dne 26. června 2013 a směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank ze dne 15. května 2014.

75Úloha jednotného mechanismu dohledu: https://www.bankingsupervision.europa.eu/about/mission-statement/mission-statement-of-the-ssm/html/index.cs.html.

76Institucemi v hostitelském uskupení jsou významné subjekty, pro které ECB není orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě.

77Oddíl 2.1.1 odstavec 10 Obecných pokynů ke společným postupům a metodikám procesu přezkumu a vyhodnocení (EBA/GL/2014/13).

78BCBS 255: Global systemically important banks: updated assessment methodology and the higher loss absorbency requirement (Globální systémově důležité banky: aktualizovaná metodika posuzování a požadavek vyšší schopnosti absorbovat ztráty), BIS, červenec 2013. Pozn.: Tato metodika posuzování pro globální systémově důležité banky se použije pouze na osm ze 129 bank, které podléhají jednotnému mechanismu dohledu. Podobná metodika pro vnitrostátní systémově důležité banky (BCBS233) však doporučuje obdobný přístup, který využívá stejné kategorie s výjimkou toho, že činnost ve více jurisdikcích nemusí být přímo relevantní. Kromě toho metodika BCBS233 umožňuje větší vlastní volnost uvážení vnitrostátních orgánů.

79Oddíl 2.1.1 odstavec 11 Obecných pokynů ke společným postupům a metodikám procesu přezkumu a vyhodnocení (EBA/GL/2014/13).

80Pokyny EBA vyžadují, aby se kategorizace bank pro účely procesu přezkumu a vyhodnocení (EBA/GL/2014/13) každoročně přezkoumávala, viz oddíl 2.1.1, odstavec 2, Obecných pokynů ke společným postupům a metodikám procesu přezkumu a vyhodnocení (EBA/GL/2014/13).

81ECB stanovila čtyři minimální úrovně angažovanosti, které definují minimální úroveň „intenzity“ pro dohled nad konkrétní institucí. Na každé úrovni existuje minimální soubor klíčových úkolů a činností v rámci programu dohledových šetření a minimální četnost jejich provádění. V pořadí od nejméně po nejvíce důkladné jsou tyto čtyři minimální úrovně angažovanosti označovány jako základní, standardní, zvýšená a intenzivní. ECB vypracovala matici pro přiřazování bank k minimálním úrovním angažovanosti na základě skóre rizik banky a uskupení, do kterého byla banka zařazena. Čím je banka složitější a systémově důležitější a čím je podle ECB rizikovější, tím vyšší je minimální úroveň intenzity dohledu.

82Koordinátory jmenuje generální ředitel příslušného GŘMD I nebo II. Rada dohledu je vyrozuměna a může o kterémkoli jmenování jednat a napadnout je.

83Těchto 18 případů se týká společných týmů dohledu pro belgické, německé, španělské a italské banky zejména v uskupeních 4 a 5, čtyř společných týmů dohledu v uskupení 3 a jedním v hostitelském uskupení.

84Dne 28. prosince 2015 vedení GŘMD II navrhlo, aby byli koordinátoři, kteří jsou státními příslušníky země, v níž má dohlížená banka sídlo, převedeni do jiných společných týmů dohledu. Tento návrh schválila Rada dohledu dne 30. prosince 2015.

85Článek 20 nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu, čl. 6 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

86Čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu.

8779. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

88Zpráva o složení, personálním zajištění a kvalifikaci společných týmů dohledu, zpráva ECB č. 02/2015, 10. prosince 2015, s. 9.

89Dvě země mají systém dvou orgánů dohledu.

90Počet zaměstnanců přislíbených jedním vnitrostátním příslušným orgánem převyšuje počet ekvivalentů plného pracovního úvazku, který ECB požadovala.

91Zpráva o složení, personálním zajištění a kvalifikaci společných týmů dohledu, zpráva ECB č. 02/2015, 10. prosince 2015, s. 16.

92Rozdělení úkolů pro společný tým dohledu / vnitrostátní příslušný orgán je u zaměstnanců z vnitrostátních příslušných orgánů určeno dvoustrannými dohodami mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány, které stanoví „stropy“ ohledně procenta času vynaloženého na úkoly týkající se společných týmů dohledu, přičemž toto číslo se pohybuje od 75 % do 100 %. Jeden vnitrostátní příslušný orgán uplatňuje strop ve výši 75 %, čtrnáct vnitrostátních příslušných orgánů má strop 80 %, tři 90 %, jeden 95 % a dva strop nemají (100 %). (Součet je vyšší než 19, neboť dvě země mají více než jeden orgán dohledu a tyto orgány mohou uplatňovat různé stropy.)

93Tento údaj byl zjištěn z průzkumu, který provedl Výbor pro organizační rozvoj ECB (říjen 2014).

94Horizontální funkce se mohou v různých vnitrostátních příslušných orgánech lišit svým názvem a obsahem, obecně k nim však patří specializované oblasti, jako je povolení k bankovní činnosti, řízení krizí, prosazování a sankce, politiky dohledu, interní modely rizik, plánování a koordinace atd.

95Rozhodnutí ECB/2015/36 (zveřejněné na internetové stránce https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/en_ecb_2015_36_f_sign.pdf).

963. bod odůvodnění rozhodnutí ECB/2015/36 ze dne 18. listopadu 2015.

97Viz 79. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

Dohled na místě

Mechanismy pro dohled na místě jsou soudržné a ucelené

150

Náš audit dohledové činnosti na místě vycházel ze základních zásad BCBS, které vyžadují, aby orgány dohledu využívaly přiměřenou kombinaci dohledu na místě a na dálku⁹⁸. Orgány dohledu by měly mít soudržný postup plánování a provádění činností dohledu na místě i na dálku a využívat při tom politiky a postupy, které zajistí, aby byly tyto činnosti prováděny důkladně a důsledně, s jasnými odpovědnostmi, cíli a výstupy a aby existovala účinná koordinace a sdílení informací mezi funkcemi dohledu na místě i na dálku⁹⁹.

151

Proces pro dohled na místě se dělí do jasně definovaných fází (viz obrázek 12).

Obrázek 12

Fáze dohledu na místě

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

152

Během fáze přípravy se očekává, že se všichni účastníci shodnou na společném pojetí rozsahu plánované kontroly. Koordinátor společného týmu dohledu a vedoucí mise odpovídající za tým pro provádění kontroly na místě vypracují předběžné oznámení o kontrole, které vymezí cíle, rozsah a podrobnosti kontroly. Během fáze vyšetřování jsou všechny potřebné kontrolní postupy prováděny pod vedením vedoucího mise, většinou v prostorách úvěrové instituce. Vedoucí mise vypracuje předběžný návrh zprávy a banka je na jednání před ukončením kontroly vyzvána, aby se k návrhu vyjádřila; následně je vypracován návrh zprávy, u kterého provede domovský vnitrostátní příslušný orgán vedoucího mise a odbor ECB pro centralizované kontroly na místě přezkumy konzistentnosti. Vedoucí mise pak vypracuje konečné znění zprávy a uskuteční se závěrečné jednání s úvěrovou institucí pod vedením koordinátora společného týmu dohledu. V návazné fázi koordinátor společného týmu dohledu vypracuje doporučení na základě zjištění uvedených v kontrolní zprávě. Tato doporučení se zašlou bance formou dopisu o návazných opatřeních.

Objevily se praktické nedostatky v oblasti personálního zajištění, plánování a provádění kontrol na místě

Omezená účast ECB na kontrolách na místě

153

Ke konci listopadu 2015 měl odbor ECB pro centralizované kontroly na místě 46 členů, z nichž 35 vedlo kontroly, nebo se na kontrolách podílelo. Odbor odhaduje, že tito zaměstnanci tráví dvě třetiny své pracovní doby prací v terénu a jednu třetinu plánováním, koordinací a kontrolami konzistentnosti.

154

V roce 2015 bylo do října provedeno celkem 235 kontrol na místě. Dvacet devět z nich vedl odbor ECB pro centralizované kontroly na místě (12 % z celkového počtu), zatímco většinu kontrol vedl vnitrostátní příslušný orgán. ECB v roce 2015 zajistila pro všechny kontroly na místě 8 % pracovníků a 92 % pracovníků pocházelo z vnitrostátních příslušných orgánů.

155

Nařízení o jednotném mechanismu dohledu pověřilo ECB přímým dohledem nad všemi systémově významnými bankami v eurozóně a svěřilo ECB odpovědnost za tento dohled. Dohled na místě je zásadní součástí této pravomoci. Ústřední úloha ECB při kontrolách na místě je jasně uvedena v 47. bodu odůvodnění¹⁰⁰ a čl. 12 odst. 1¹⁰¹ nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Jakkoli to neznamená, že každou kontrolu musí vést nebo provádět výhradně zaměstnanci ECB, stávající míra účasti ECB je překvapivě nízká a není v souladu s duchem nařízení. Kromě toho příručka dohledu uvádí, že „týmy pro provádění kontrol na místě zpravidla vedou pracovníci vnitrostátního příslušného orgánu“, což není v souladu se zněním nařízení. Pro podrobnosti k tomuto tématu viz tabulka 7 níže.

Tabulka 7

Ustanovení týkající se vedoucích misí

Nařízení o jednotném mechanismu dohledu
Rámcové nařízení
Příručka dohledu

Článek 12
V zájmu plnění úkolů, které jsou jí svěřeny tímto nařízením, a s výhradou dalších podmínek stanovených v příslušných právních předpisech Unie může ECB v souladu s článkem 13 a s výhradou předchozího oznámení dotyčnému vnitrostátnímu příslušnému orgánu provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách právnických osob uvedených v čl. 10 odst. 1 i kteréhokoli jiného podniku zahrnutého do dohledu na konsolidovaném základě, vykonává-li ECB dohled na konsolidovaném základě podle čl. 4 odst. 1 písm. g).

47. bod odůvodnění
Aby mohla ECB účinně plnit své úkoly, měla by mít možnost vyžádat si veškeré potřebné informace a provádět šetření a kontroly na místě, a to případně ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány.
Čl. 143 odst. 1
1. Na základě článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB za účelem plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, ustanoví týmy pro provádění kontrol na místě, jak je uvedeno v článku 144, s cílem provést všechny nezbytné kontroly na místě v prostorách právnické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

Článek 144
1. ECB je pověřena ustavením a složením týmů pro provádění kontrol na místě se zapojením vnitrostátních příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. ECB jmenuje vedoucího týmu pro provádění kontrol na místě z řad zaměstnanců ECB a vnitrostátního příslušného orgánu.
Bod 45
Týmy pro provádění kontrol na místě zpravidla vedou pracovníci vnitrostátního příslušného orgánu.

Zdroj: EÚD.

156

Členy týmu pro provádění kontrol včetně vedoucího mise jmenuje ECB. Jak rámcové nařízení, tak příručka dohledu vylučují externí osoby, například členy auditorských firem, z možnosti jmenování vedoucím mise a uvádějí, že tyto osoby mohou působit jen jako členové týmu pro provádění kontrol. Rámcové nařízení je tudíž více omezující než nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Nedávná studie pro Evropský parlament tvrdí, že pružnější přístup k zapojování externích auditorů v oblasti dohledu by za určitých podmínek zlepšil kvalitu¹⁰². Jmenování externích odborníků spojené s přiměřenými ochrannými opatřeními by ve skutečnosti mohlo zmírnit situaci v době, kdy má ECB sama omezené lidské zdroje, pokud by bylo zajištěno, aby nedocházelo k případným střetům zájmů.

157

Prostřednictvím našeho dotazníku jsme se zeptali vnitrostátních příslušných orgánů, zda by bylo možné, aby externí odborníci působili jako vedoucí mise při kontrolách na místě u méně významných úvěrových institucí. Dva vnitrostátní příslušné orgány odpověděly kladně. Jeden z nich využívá externí pracovníky jako vedoucí misí již mnoho let.

158

Z analýzy programu dohledových šetření, kterou poskytla ECB v rámci interní zprávy o zajištění kvality dohledu, vyplynulo, že v roce 2015 existoval nepříznivý trend přidělování zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů na přeshraniční kontroly. Jedním důvodem byla politika náhrad cestovních výdajů a mezd ve vnitrostátních příslušných orgánech. V září 2015 se Rada dohledu rozhodla krýt a nahrazovat všechny cestovní výdaje, nikoli však mzdové náklady. V dotazníku jsme se zeptali vnitrostátních příslušných orgánů, zda by měly být mzdové náklady hrazeny. Pět ze sedmi vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly, zastávalo názor, že mzdy by měly být hrazeny, zatímco další dva se domnívaly, že stávající režim by se neměl měnit. K dalším důvodům tohoto trendu v přidělování zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů podle zmíněné zprávy o zajištění kvality dohledu patřil nedostatek zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů a dlouhá doba trvání přeshraničních kontrol.

Plánování je podrobné a komplexní

159

Proces dohledu začíná tím, že je pro každou významnou úvěrovou instituci stanoven program dohledových šetření, který vymezuje činnosti a priority v oblasti dohledu pro následující rok. Za tímto účelem program dohledových šetření uvádí výčet všech žádostí o kontrolu na místě a člení je do kategorií podle priorit jako „nezbytné“, „důležité“ nebo „žádoucí“¹⁰³. Pro toto zařazování do kategorií nejsou dány žádné pokyny.

160

Tabulka 8 uvádí počet kontrol, o které žádaly společné týmy dohledu, a počet provedených kontrol podle priorit za rok 2015. Souhrnné údaje ukazují, že společné týmy dohledu v roce 2015 podaly 576 žádostí o kontrolu na místě, z nichž 250 (43 %) bylo schváleno. ECB vysvětlila, že ačkoli byly některé kontroly považovány za neodůvodněné, jiné nebylo možné provést z toho důvodu, že scházeli pracovníci ECB anebo vnitrostátních příslušných orgánů. Tři z jedenácti vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly na otázku týkající se odpovídajícího personálního zajištění, uvedly, že se potýkají s nedostatkem pracovníků. Odbor pro zajištění kvality dohledu ve své zprávě konstatoval, že zdroje vnitrostátních příslušných orgánů byly nedostatečné zejména ve druhé polovině roku 2015.

Tabulka 8

Požadované, schválené a provedené kontroly na místě za rok 2015 (ke dni 31. října 2015)

Úroveň priority | Počet žádostí o kontroly | Počet schválených kontrol | Počet provedených kontrol
Nezbytná | Nezveřejněno | 148 | 143
Důležitá | Nezveřejněno | 86 | 80
Žádoucí | Nezveřejněno | 16 | 12
Celkem | 576 | 250 | 235

Zdroj: Upraveno podle ECB, číselné údaje nebyly podrobeny kontrole.

161

Postup pro přeložení kontroly na místě na jiný termín není v příručce dohledu upraven ani vysvětlen. Je však obsažen v měsíční aktualizaci kontrol na místě, která vyžaduje schválení Radou dohledu a Radou guvernérů v rámci postupu „neuplatnění námitek“.

162

K listopadu 2015 vnitrostátní příslušné orgány poskytly pro kontroly na místě 249 vedoucích misí (134 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku) a 906 kontrolorů (421 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku). Rozdíl mezi počtem zaměstnanců a údaji o ekvivalentech plného pracovního úvazku byl způsoben zejména časem, který mohli kontroloři misím věnovat, podle odboru pro centralizované kontroly na místě jsou však důvodem i nespolehlivé údaje, které poskytly vnitrostátní příslušné orgány. V důsledku nedostatku zdrojů musel odbor pro centralizované kontroly na místě v roce 2015 nově stanovit priority ostatních kontrol, aby vyhověl žádostem o kontroly ad hoc.

163

Příručka dohledu nestanoví minimální četnost kontrol, ačkoli se to považuje za součást osvědčených postupů dohledu¹⁰⁴. V lednu 2016 Rada dohledu požádala o jasnou strategii pro žádosti odboru pro centralizované kontroly na místě o pro jejich prioritizaci. Rozhodnutí o navrhované strategii pro odbor pro centralizované kontroly na místě, včetně „cílené míry zapojení“, bylo přijato v květnu 2016. Cílenou mírou zapojení se rozumí orientační počet kontrol na místě ideálně provedených ve fázi plánování. Stále platí, že neexistuje ustanovení, podle něhož by úvěrové instituce samotné měly žádat o kontrolu na místě, což je v jiných systémech dohledu běžnou praxí¹⁰⁵.

164

Pro rok 2016 musí koordinátoři společných týmů dohledu nově u každé žádosti o kontrolu na místě předkládat stručné písemné odůvodnění. To odboru pro centralizované kontroly na místě umožňuje lépe pochopit požadavky, což by mělo zjednodušit procesu plánování. V tomto ohledu zpráva o zajištění kvality dohledu došla k závěru, že zatímco v krátkodobém výhledu může být v důsledku omezených zdrojů přiměřeným postupem výběr kontrol na základě dostupných zdrojů, v dlouhodobém výhledu by měly být návrhy společných týmů dohledu schvalovány podle situace a profilu rizik úvěrové instituce.

Jsou zapotřebí zlepšení v oblasti informačních technologií

165

Provádění kontrol na místě, podávání z práv o těchto kontrolách a realizaci návazných opatření by měl podporovat vhodný systém IT. ECB používá aplikaci systému řízení informací. Vzhledem k tomu, že systém řízení informací je hlavním nástrojem IT, který používají společné týmy dohledu i týmy pro provádění kontrol na místě, měl by poskytovat technický základ pro harmonizaci procesů a konzistentnost dohledu nad úvěrovými institucemi.

166

Celkově je rozumné, aby ECB používala integrovanou platformu IT pro pokrytí dohledu na místě i na dálku. Avšak pokud jde o dohled na místě, má systém řízení informací tyto hlavní nedostatky:

a)nemá funkci pro personální zajištění a monitorování misí;

b)není v souladu s kapitolou 6 příručky dohledu jednotného mechanismu dohledu, zvláště pokud jde o jednotné standardy dokumentace a auditní stopu;

c)špatné nahrávání a stahování dokumentů a dat;

d)problémy se vzdáleným přístupem;

e)nedostatečné funkce podávání zpráv a

f)nedostatečné kontrolní postupy.

167

Stávající verze systému řízení informací není vhodná pro kontroly na místě. Podle ECB se jednalo o dočasné řešení, než bude možné zavést plnohodnotný systém IT. Pět z vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly na náš dotazník, v současné době používá systém řízení informací a čtyři jej nepoužívají. Míra využití se u jednotlivých vnitrostátních příslušných orgánů různí.

168

Nebyli jsme schopni v příručce dohledu nalézt informace o ukládání nebo archivaci kontrolních dokumentů (např. kontrolních zpráv) v případech, kdy se nepoužívá systém řízení informací. Odbor pro centralizované kontroly na místě nám poskytl standardní e-mail, v němž se požaduje, aby byly určité dokumenty uchovávány v systému řízení informací. Tento e-mail se zasílá vedoucím misí při vydání závěrečné zprávy. Odbor pro centralizované kontroly na místě však nekontroluje, zda byly uloženy všechny požadované dokumenty. Kromě toho e-mail neobsahuje žádný požadavek týkající se uchovávání důkazních materiálů, které nebyly použity k vyvození zjištění.

169

Poskytnutá dokumentace neobsahovala důkazy, které by naznačovaly, že Rada dohledu byla informována o tom, že systému řízení informací chybí určité klíčové funkce, které by Radě dohledu umožnily přijímat dobře informovaná rozhodnutí.

170

Všichni vedoucí misí mají v systému řízení informací přístup ke všem zprávám z kontrol na místě po celou dobu platnosti svého jmenování. To vytváří operační riziko zneužití nebo nezáměrné ztráty vykazovaných údajů. ECB nám poskytla dokument politiky týkající se práv přístupu členů společných týmů dohledu k dohledovým informacím v systému řízení informací, tento dokument však nezahrnuje přístupová práva vedoucích misí nebo osob provádějících kontrolu na místě, které jmenují vnitrostátní příslušné orgány. Kromě toho příručka dohledu nevyžaduje, aby byly v systému řízení informací uchovávány všechny pracovní dokumenty, a tudíž mohou vnitrostátní příslušné orgány v tomto ohledu uplatnit svůj vlastní režim.

ECB plánuje konkrétní opatření s cílem zlepšit kvalifikaci a dovednosti kontrolorů a vedoucích týmů

171

Nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu svěřuje ECB pravomoci ohledně ustavení a složení týmů pro provádění kontrol na místě. V praxi se však v důsledku svých omezených zdrojů musí ECB spoléhat na dostupné zaměstnance vnitrostátních příslušných orgánů.

172

Obdrželi jsme jen souhrnné statistické údaje o zkušenostech vedoucích misí a manažerů projektů odpovědných za audit interních modelů kapitálových požadavků bank. V únoru 2015 mělo 56 % všech vedoucích misí a manažerů projektů méně než tři roky zkušeností s vedením kontrol na místě nebo s audity interních modelů¹⁰⁶.

173

Vzhledem k rozdílům mezi vnitrostátními příslušnými orgány odbor pro centralizované kontroly na místě pomocí pololetních šetření pravidelně zjišťuje dovednosti pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů, kteří provádějí kontroly na místě. Obdrželi jsme agregovaný souhrn za únor 2015, avšak ne s podrobnými podkladovými údaji o průzkumu. Podle souhrnu byly v uvedené době schopny zajistit veškeré potřebné dovednosti pro kontroly na místě pouze tři vnitrostátní příslušné orgány. Jeden vnitrostátní příslušný orgán postrádal téměř všechny potřebné dovednosti a zbylým orgánům chyběly alespoň některé z dovedností.

174

V našem dotazníku jsme požádali banky, aby ohodnotily kvalitu kontrol na místě od zavedení jednotného mechanismu dohledu. 54 % respondentů odpovědělo, že kvalita je dobrá nebo velmi dobrá, 37 % uvedlo, že kvalita je jen dostatečná, a 10 % označilo kvalitu za špatnou.

175

V roce 2015 uspořádala ECB šest seminářů odborné přípravy pro vedoucí misí. V průměru se však polovina vedoucích misí neúčastnila ani jednoho semináře. ECB plánuje zřídit akademii kontroly, která připraví kurzy na míru jako součást programu institucionální odborné přípravy ECB.

Jasná hierarchická struktura, která nevěnuje patřičnou pozornost podrobnostem a kterou by mohl znehodnotit zdlouhavý postup

Postup podávání zpráv v ECB je dobře strukturovaný

176

Postup, který má být u kontrol na místě dodržován, je jasně určen. Podrobnosti viz příloha X. V našem dotazníku jsme se bank ptali, zda měly přiměřenou příležitost vyjádřit se k návrhu kontrolní zprávy a projednat ji s týmem pro provádění kontroly na místě. Velká většina respondentů (92 %) odpověděla kladně.

177

Odbor pro centralizované kontroly na místě může požádat o změny obsahu kontrolní zprávy a podle „zásady nezávislosti“¹⁰⁷ může vedoucí mise změny odmítnout. Ačkoli každé takové odmítnutí musí být evidováno v rámci zjištění odboru pro centralizované kontroly na místě týkajících se konzistentnosti, bance se předává závěrečná zpráva ve znění konečného návrhu vedoucího mise.

Pravidla pro sdělování zjištění však nejsou úplná

178

Kontrolní zjištění se člení do kategorií podle svého dopadu na finanční situaci úvěrové instituce („nízký“, „mírný“, „vysoký“ a „velmi vysoký“)¹⁰⁸. Tato klasifikace se však používá jen interně a kontroloři ji dokumentují v pracovních dokumentech, není však zaznamenána v kontrolní zprávě. Příručka dohledu v tomto ohledu neuvádí žádné pokyny. Je obtížné zajistit, aby byla kategorizace zjištění různých vedoucích misí konzistentní – tento problém je třeba řešit následně kontrolami konzistentnosti. Dva z vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly na náš dotazník, měly za to, že pokyny ECB k této interní kategorizaci nejsou dostatečné, zatímco devět orgánů je shledalo uspokojivými.

179

Příručka dohledu neupřesňuje, komu by měly být zprávy z kontrol na místě zasílány. ECB podrobně nezkoumala, kdo by byli vhodní příjemci v každé jurisdikci. Je na uvážení koordinátora společného týmu dohledu, komu zprávu zašle. Existuje riziko, že zprávu neobdrží členové rady úvěrové instituce (včetně nevýkonných členů), dozorčí rady nebo výboru pro audit.

180

V našem dotazníku jsme se bank ptali, komu jsou zprávy z kontrol na místě adresovány. Většina respondentů (56 %) odpověděla, že zprávy jsou adresovány správní radě, 11 % uvedlo, že zprávy se zasílají jen dozorčí radě, a 9 % uvedlo jen generálního ředitele. Dalších 9 % respondentů uvedlo, že zprávy jsou adresovány správní radě i dozorčí radě. Zbývající odpovědi (15 %) uváděly různé kombinace příjemců nebo ve vzácných případech zcela jiné příjemce.

181

Podle závažnosti a významnosti odpovídajících zjištění mohou mít doporučení jednu ze dvou podob. „Operativní akty“ jsou nezávazné a nepodléhají rozhodovacímu procesu za účasti Rady dohledu a Rady guvernérů. Na druhou strany „rozhodnutí v oblasti dohledu“ připravuje koordinátor společného týmu dohledu a schvaluje Rada dohledu a Rada guvernérů v rámci postupu „neuplatnění námitek“. Ačkoli nám ECB poskytla určité relevantní části příručky dohledu, tyto části neobsahovaly pokyny ke koncepcím závažnosti nebo významnosti.

182

Závěrečná zpráva a doporučení se projednávají na závěrečném jednání s úvěrovou institucí. Příručka dohledu stanoví povinnou účast vedoucího mise a koordinátora společného týmu dohledu, neuvádí však, kdo by se měl zúčastnit z úvěrové instituce¹⁰⁹.

Časový rámec pro vydávání zpráv je dlouhý

183

Jak ukazuje obrázek 13, pro zaslání závěrečné zprávy koordinátorovi společného týmu dohledu existuje lhůta osmi týdnů. Konečný dopis týkající se návazných opatření a obsahující doporučení pro banku musí být zaslán do dalších jedenácti týdnů, což znamená, že celková lhůta je devatenáct týdnů. Kvůli délce procesu existuje riziko, že v okamžiku, kdy se dostanou k zúčastněným subjektům, budou již kontrolní zjištění neaktuální.

Obrázek 13

Časový rámec návazného procesu

Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.

98BCBS, Základní zásady účinného bankovního dohledu (2012), zásada 9, základní kritérium 1. Zásady definují činnost na místě jako „nástroj, který má zajistit nezávislé ověření toho, že v bankách existují odpovídající politiky, postupy a kontroly, určit, že informace vykazované bankami jsou spolehlivé, získat dodatečné informace o bance a jejích spřízněných společnostech potřebné pro posouzení stavu banky, monitorovat návazné kroky banky ve věci obav vyslovených orgánem dohledu atd.“

99BCBS, Základní zásady účinného bankovního dohledu (2012), zásada 9, základní kritérium 2.

100Aby mohla ECB účinně plnit své úkoly, měla by mít možnost vyžádat si veškeré potřebné informace a provádět šetření a kontroly na místě, a to případně ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány. ECB a vnitrostátní příslušné orgány by měly mít přístup k týmž informacím, aniž by na úvěrové instituce byly kladeny požadavky na dvojí podávání zpráv.

101V zájmu plnění úkolů, které jsou jí svěřeny tímto nařízením, a s výhradou dalších podmínek stanovených v příslušných právních předpisech Unie může ECB v souladu s článkem 13 a s výhradou předchozího oznámení dotyčnému vnitrostátnímu příslušnému orgánu provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách právnických osob uvedených v čl. 10 odst. 1 i kteréhokoli jiného podniku zahrnutého do dohledu na konsolidovaném základě, vykonává-li ECB dohled na konsolidovaném základě podle čl. 4 odst. 1 písm. g). Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může ECB provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení uvedeným právnickým osobám.

102Banking Supervision and External Auditors in the European Union (Bankovní dohled a externí auditoři v Evropské unii), s. 6, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542673/IPOL_STU(2015)542673_EN.pdf.

103Kapitola 6 bod 75 příručky dohledu.

104Viz oddíl 5000.0.3 příručky dohledu banky Federal Reserve, USA.

105Viz oddíl 5000.0.2 příručky dohledu banky Federal Reserve, USA.

106Interní modely se používají k výpočtu kapitálových požadavků podle nařízení o kapitálových požadavcích. Tyto interní modely musí schválit a monitorovat orgány dohledu. Další informace jsou uvedeny v Příručce bankovního dohledu ECB z listopadu 2014.

107V důsledku „zásady nezávislosti“ je vedoucí mise výhradně odpovědný za vyhotovení, předložení a odsouhlasení kontrolní zprávy.

108Kapitola 6 odstavec 123 příručky dohledu.

109Kapitola 6 odstavec 137 příručky dohledu.

Závěry a doporučení

184

ECB se podařilo za poměrně krátkou dobu vybudovat složitou strukturu dohledu. Nový mechanismus dohledu je stále nevyhnutelně závislý na zdrojích vnitrostátních příslušných orgánů. Kromě toho je třeba navýšit zdroje přidělované pro interní audit a zkrátit časový rámec pro pokrytí rizika funkcí interního auditu. Míra informací, které nám ECB poskytla, nám jen částečně dostačovala pro posouzení operací spojených se strukturou správy a řízení jednotného mechanismu dohledu, činnosti jeho společných týmů dohledu a jeho kontrol na místě¹¹⁰. Náš audit tudíž potvrdil kontrolní mezeru, která vznikla po zřízení jednotného mechanismu dohledu a na kterou upozornil kontaktní výbor vnitrostátních nejvyšších kontrolních orgánů.

Správa a řízení

185

Rozhodovací proces je složitý a obsahuje mnoho vrstev výměny informací (body 32–35). Rada dohledu je povinna finalizovat velký počet celých návrhů rozhodnutí. Tato skutečnost může narušovat efektivitu a účinnost zasedání Rady dohledu a významnou měrou váže zdroje sekretariátu (body 36–39).

186

ECB provádí úkoly, které jsou jí svěřeny tímto nařízením, aniž jsou dotčeny její úkoly týkající se měnové politiky a odděleně od těchto a všech ostatních úkolů¹¹¹. V 16. bodu odůvodnění tohoto nařízení se uvádí, že úkony ECB v oblasti měnové politiky a dohledu by měly být vykonávány zcela odděleně. Podle ECB je tedy možné využívat některých sdílených služeb. Je také zjevné, že oddělení by nemělo vylučovat výměnu potřebných informací. Nebyla však provedena žádná analýza rizik týkající se využití sdílených služeb, které poskytují podporu oběma funkcím, a není zavedeno monitorování dodržování souladu s předpisy (body 40–46). Kromě toho existuje riziko pro vnímanou nezávislost funkce dohledu, neboť předseda a místopředseda Rady dohledu jsou jen konzultováni a nevykonávají kontrolu nad rozpočtem nebo lidskými zdroji v oblasti dohledu (body 47–52).

187

Funkce interního auditu ECB v současné době nemá dostatečné zdroje pro řešení rizik zjištěných u témat jednotného mechanismu dohledu a plánování auditů nezajišťuje, aby byly všechny klíčové prvky vysoce a středně rizikových oblastí pokryty v přiměřeném časovém rámci (body 62–77).

Doporučení 1

ECB by měla dále zefektivnit svůj rozhodovací proces a delegovat určitá rozhodnutí na nižší úrovně, aby Radě dohledu umožnila soustředit se na náročnější úkoly. Vzhledem k tomu, že sekretariát je do rozhodovacího procesu významně zapojen jakožto koordinátor, měl by vypracovat další pokyny v podobě kontrolních seznamů, šablon a vývojových diagramů pro každý typ rozhodnutí.

Cílové datum provedení: polovina roku 2017

Doporučení 2

Aby překonala obavy týkající se využívání sdílených služeb, měla by ECB posoudit související rizika a zavést potřebná ochranná opatření včetně řízení možných střetů u žádostí a specializovaného monitorování souladu s předpisy. Pokud jde o předsedu a místopředsedu Rady dohledu, měl by být zaveden úřední postup, který zajistí, aby:

i)byly potřeby funkce politiky dohledu vhodným a vyčerpávajícím způsobem reflektovány;

ii)existovaly oddělené hierarchické linie, pokud jde o konkrétní zdroje dohledu;

iii)se více podíleli na sestavování rozpočtu a souvisejícím rozhodování a podporovali rozpočtovou autonomii funkce dohledu v ECB v hranicích daných právním rámcem.

Cílové datum provedení: polovina roku 2017

Doporučení 3

ECB by měla alokovat dostatečné zdroje a dovednosti v oblasti interního auditu, aby dle potřeby mohla zajistit pokrytí vysoce a středně rizikových oblastí.

Cílové datum provedení: polovina roku 2017

Odpovědnost

188

Kontrolní pravomoci Účetního dvora vůči ECB jsou zdůrazněny v čl. 20 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, v němž se odkazuje i na čl. 27 odst. 2 statutu ESCB a ECB. Kvůli omezení přístupu k dokumentům ze strany ECB nebyly důležité oblasti podrobeny kontrole¹¹². Mezeru v auditech zjistily také vnitrostátní nejvyšší kontrolní orgány, neboť jejich předešlé kontrolní pravomoci vůči vnitrostátním orgánům bankovního dohledu nebyly nahrazeny obdobným mandátem pro Účetní dvůr v oblasti dohledových činností ECB (body 85–87).

189

ECB stanovila pravidla upravující její odpovědnost vůči Evropskému parlamentu a veřejnosti a úlohy a povinnosti jednotného mechanismu dohledu jsou jasně definovány a zveřejněny. Tyto mechanismy negativně ovlivňuje skutečnost, že ECB nezveřejňuje ukazatele výkonnosti a metriky, aby prokázala účinnost dohledu (body 82–84 a body 88–91).

Doporučení 4

ECB by měla plně spolupracovat s Účetním dvorem, aby mu umožnila výkon jeho mandátu, a tím posílila vyvozování odpovědnosti.

Cílové datum provedení: okamžitě

Doporučení 5

Aby ECB posílila vyvozování své odpovědnosti vůči externím subjektům, měla by vypracovat formální rámec výkonnosti pro měření a zveřejňování informací o výkonnosti dohledu. Naznačit problematické oblasti a možná zlepšení by mohly pomoci průzkumy provedené ve finančních institucích.

Cílové datum provedení: konec roku 2018

Společné týmy dohledu

190

Ačkoliv nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu svěřuje ECB pravomoci ohledně ustavení a složení společných týmů dohledu pro dohled nad významnými subjekty na dálku, společné týmy dohledu jsou z hlediska složení nadále značně závislé na zaměstnancích, které jmenují vnitrostátní příslušné orgány. ECB má proto jen omezenou kontrolu (z hlediska množství i kvality) nad největší složkou lidských zdrojů společných týmů dohledu a namísto toho se spoléhá na spolupráci a dobrou vůli vnitrostátních příslušných orgánů. Lidské zdroje jsou omezené pro všechny společné týmy dohledu, což ohrožuje poslání ECB, jímž je provádět „důkladný a účinný bankovní dohled“ (body 126–137).

191

Počet pracovníků dohledu původně vycházel z velmi jednoduchého přístupu, který se spoléhal na odhady personálních obsazení vnitrostátních příslušných orgánů před zřízením jednotného mechanismu dohledu. Tyto odhady se ukázaly jako nepřesné. Nebyla provedena podrobná analýza potřeb lidských zdrojů pro nový a mnohem náročnější rámec jednotného mechanismu dohledu. To znamená, že nebyla vytvořena přímá vazba mezi programem dohledových šetření a přidělováním zdrojů, jak stanoví směrnice o kapitálových požadavcích (body 107–112). Existují náznaky, které potvrzuje nedávné sdělení Rady dohledu, že stávající počty zaměstnanců jsou nedostatečné.

192

Neexistují strukturované závazné osnovy odborné přípravy pracovníků ECB týkající se praktických aspektů dohledu na dálku, zejména v oblastech technických témat, která jsou zvláště významná pro úkoly bankovního dohledu. Kromě toho ECB postrádá centralizovanou, standardizovanou a komplexní databázi dovedností a kompetencí členů společných týmů dohledu (zaměstnanců ECB i vnitrostátních příslušných orgánů) (body 148–149).

193

Uskupení, do kterého je každá banka zařazena, se průběžně používá jako jeden ze dvou vstupních údajů (druhým je skóre posouzení rizik), které určují minimální úroveň angažovanosti banky pro účely intenzity dohledu. Metodika ECB pro zařazování do uskupení nebyla od zahájení činnosti jednotného mechanismu dohledu přezkoumána ani aktualizována. Údaje na úrovni bank používané při přiřazování k uskupení dále nebyly aktualizovány od roku 2013. Pro průběžné plánování dohledu tedy ECB stále používá model, který se používal na začátku fungování jednotného mechanismu dohledu (body 113–121).

194

Poskytnutá dokumentace týkající se plánování dohledu nám neumožnila dospět k závěru, zda ECB plní všechny uvedené činnosti dohledu efektivně.

Doporučení 6

ECB by měla pozměnit nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu tak, aby v něm byly formalizovány závazky zúčastněných vnitrostátních příslušných orgánů a bylo zajištěno, aby se všechny tyto orgány plně a úměrně podílely na činnosti společných týmů dohledu.

Cílové datum provedení: konec roku 2017

Doporučení 7

ECB by měla ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány vytvořit profily rolí/týmů a metody pro posuzování vhodnosti pracovníků, které vnitrostátní příslušné orgány plánují jmenovat do společných týmů dohledu, a jejich následné výkonnosti.

Cílové datum provedení: konec roku 2018

Doporučení 8

ECB by měla zřídit a spravovat centralizovanou, standardizovanou a komplexní databázi dovedností, zkušeností a kvalifikací zaměstnanců společných týmů dohledu, a to jak z řad ECB, tak z vnitrostátních příslušných orgánů.

Cílové datum provedení: konec roku 2018

Doporučení 9

ECB by měla zavést formální osnovy odborné přípravy pro nové i stávající pracovníky dohledu ve společných týmech dohledu, které se zaměří na odbornou přípravu orientovanou na obsah a relevantní pro bankovní dohled. Dále by měla zajistit, aby povinná účast odpovídala potřebám a zkušenostem a profilu pracovníků, a zvážit zavedení certifikačního programu dohledu na dálku pro zaměstnance ve společných týmech dohledu.

Cílové datum provedení: konec roku 2018

Doporučení 10

ECB by měla vypracovat a zavést na rizicích založenou metodiku pro určování cílového počtu zaměstnanců a složení dovedností pro společné týmy dohledu, která by měla zajistit, aby zdroje každého společného týmu dohledu (zaměstnanci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů) byly úměrné velikosti, složitosti a profilu rizik dohlížené instituce a přiměřené pro provádění programu dohledových šetření pro danou instituci.

Cílové datum provedení: konec roku 2018

Doporučení 11

Vzhledem k tomu, že je v tomto důležitém procesu plánování dohledu nadále využíván model uskupení, měl by být pravidelně přezkoumáván a dle potřeby aktualizován. Pravidelně by měly být aktualizovány i údaje o konkrétních bankách používané při zařazování do uskupení.

Cílové datum provedení: polovina roku 2017

Kontroly na místě

195

Dokumentace, kterou ECB poskytla, nebyla pro plné prošetření provozní účinnosti dostačující. Podle toho, co jsme mohli posoudit, je proces zřejmě soudržný a ucelený (body 150–152).

196

Článek 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu pověřil ECB úkolem provádět kontroly na místě. Stávající provozní praxe však s tímto cílem není v souladu. ECB zajišťuje méně než 8 % celkového počtu zaměstnanců, kteří provádějí kontroly na místě, a vedla jen 12 % kontrolních návštěv. Téměř všechny ostatní kontroly vedou pracovníci z domovského nebo hostitelského orgánu dohledu (body 153–158).

197

V oblasti plánování a přidělování zdrojů pro jednotlivé kontroly jsme zjistili, že až do května 2016 nebyly poskytnuty jasné pokyny pro stanovení priorit (bod 159). Příručka dohledu ECB nestanoví minimální četnost kontrol (bod 163), v květnu 2016 však byla přijata také opatření, která se touto záležitostí zabývají. IT systém má významné nedostatky (body 165–170) a je třeba se zabývat otázkou kvalifikace a dovedností pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů provádějících kontroly na místě (body 171–175). Kromě toho by měly být zprávy vydávány s kratším odstupem od uspořádání závěrečného jednání (bod 183).

Doporučení 12

ECB by měla doplnit nebo přerozdělit své zaměstnance, aby mohla podstatně posílit svou přítomnost při kontrolách významných bank na místě na základě jasně stanoveného pořadí priorit v oblasti rizika. Měl by se zvýšit podíl kontrol na místě vedených vnitrostátním příslušným orgánem dohledu jiného než domovského nebo hostitelského státu.

Cílové datum provedení: konec roku 2018

Doporučení 13

ECB by měla bedlivě sledovat nedostatky v systému IT pro kontroly na místě a snažit se zvýšit kvalifikace a dovednosti pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů, kteří provádějí kontroly na místě.

Cílové datum provedení: polovina roku 2017

Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Baudilo Tomé MUGURUZA, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 18. října 2016.

Za Účetní dvůr

předseda
Klaus-Heiner Lehne

110Viz bod 19.

111Článek 25 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

112Viz bod 19.

Přílohy

Příloha I

Shrnutí koncepce auditu

Téma auditu
Kritéria auditu
Analýza auditu

Zajišťují systémy správy a řízení jednotného mechanismu dohledu přiměřené podmínky pro práci společných týmů dohledu a týmů pro provádění kontrol na místě?

IZákladní zásada BCBS č. 2

IINařízení o jednotném mechanismu dohledu, 65., 66. a 77. bod odůvodnění

IIINařízení o jednotném mechanismu dohledu, články 4, 6, 19, 22, 24, 25 a 26

IVPříručka dohledu ECB

VJednací řád ECB

οKvantitativní analýza dokumentů

οRozhovory se zaměstnanci

Jsou uspořádání interního auditu a mechanismy pro plánování a předkládání zpráv takové, aby byla uspokojivým způsobem řešena rizika zjištěná v souvislosti s úkoly bankovního dohledu?

IStandard IIA 2030, Mezinárodní rámec pro odbornou praxi – IPPF Praktické pokyny IPPF ke standardu 2030

οKvantitativní analýza dokumentů

οRozhovory se zaměstnanci

Zajišťují postupy a praktické provádění pravidel pro vyvozování odpovědnosti včetně externího auditu přiměřené prostředí pro bankovní dohled?

IZákladní zásada BCBS č. 2

IINařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 20

οSrovnávání a rozhovory s ostatními nejvyššími kontrolními institucemi (Austrálie, Kanada, USA)

οAnalýza průzkumu kontaktního výboru

οKvantitativní analýza dokumentů

οRozhovory se zaměstnanci ECB

οRozhovory se zúčastněnými subjekty (Parlament, Rada)

Bylo plánování a zřizování společných týmů dohledu přiměřené z hlediska struktury a zdrojů?

IZákladní zásady BCBS

IINařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 6

IIINařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 79

IVNařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu, články 3 a 4

VSměrnice 2013/36/EU, články 63 a 97¹

VIPříručka dohledu ECB

VIIObecné pokyny EBA ke společným postupům a metodikám procesu přezkumu a vyhodnocení.

V možném rozsahu:

οAnalýza částí příručky dohledu a ostatních dokumentů zabývajících se organizačním uspořádáním

οPosouzení celkového plánování zdrojů v GŘMD I a II

οPosouzení plánování zdrojů pro společné týmy dohledu

οPřezkum rozhodnutí o přidělení zdrojů a podkladových předpokladů a modelů

οRozhovory se zaměstnanci

οKvantitativní analýza spisů zaměstnanců

οKvantitativní analýza dokumentů z programů odborné přípravy

ο(všechny postupy v možném rozsahu)

Jsou činnosti dohledu přiměřeně plánovány, aby zohlednily normami stanovená kritéria, a provádí orgán dohledu tyto činnosti efektivně?

IZákladní zásady BCBS Nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu, článek 3

IIISměrnice 2013/36/EU, články 97 a 99

IVObecné pokyny EBA ke společným postupům a metodikám procesu přezkumu a vyhodnocení.

οNebylo možné provést téměř žádné z předpokládaných postupů (nebyly k dispozici dokumenty programu dohledových šetření / procesu přezkumu a vyhodnocení, spisy bank a metodické části příručky dohledu)

Jsou kontroly na místě přiměřeně plánovány a prováděny a jsou o nich přiměřeně podávány zprávy?

IZákladní zásada BCBS č. 9

IIISA 580

IIINařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 12

IVNařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu, článek 3

VSměrnice 2013/36/EU, článek 99

VIPříručka dohledu ECB, kapitola 6

οKvantitativní analýza dokumentů, k nimž nám byl umožněn přístup

οRozhovory se zaměstnanci

1Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

Příloha II

Omezení přístupu k informacím

Oblasti, v nichž nebyl proveden dostatečný audit, protože ECB neposkytla požadované dokumenty
Nebyly poskytnuty důkazní informace

Ucelené posouzení

οZátěžové testování

οPřezkum kvality aktiv

οMimo jiné obecné zásady k oceňování kolaterálu, postup pro výběr rizikových aktiv, časté otázky a odpovědi, zápisy a korespondence z jednání s EBA, ERSB, ECB, posouzení dopadu daňových dobropisů a související obecné zásady a některé dokumenty týkající se projektů¹

Rozhodovací proces

οDodržování stanovených lhůt

οÚroveň a načasování rozhodnutí s ohledem na závažnost věci

οZda a jak jednotlivé strany v rozhodovacím procesu přidávají hodnotu a zda u konkrétních případů dochází k překryvu nebo nadbytečným úkonům

οNemohli jsme provést křížovou kontrolu připomínek komerčních bank v rámci našeho průzkumu týkajícího se rozhodovacího procesu a skutečných rozhodnutí

οRozhodnutí Rady dohledu

οSpisy bank

οPodkladová dokumentace procesních kroků v rozhodovacím procesu

οZápisy z jednání Rady dohledu

Provozní efektivnost kontrol na místě

οZásadní části metodiky plánování

οSkutečná efektivnost kontrol na místě

οJednotné a efektivní uplatňování metodiky v celém jednotném mechanismu dohledu (např. zbytečná prodlení, nedostatečné cílení, neefektivní provádění auditů)

οSoudržné podávání zpráv o kontrolách na místě

οEfektivní kontroly konzistentnosti

οNemohli jsme provést křížovou kontrolu připomínek komerčních bank v rámci našeho průzkumu týkajícího se procesu kontrol na místě a skutečných zpráv nebo pracovních dokumentů z kontrol na místě

οKonkrétnost a časový horizont zlepšení systému řízení informací

οZajištění kvality kontrol na místě

οSeznam naplánovaných a neprovedených kontrol

οByly poskytnuty přílohy kapitoly 6 příručky dohledu týkající se metodiky dohledu na místě (kapitola 6, 60 stran), nikoli však všechny přílohy (údajně 1 000 stran)

οPlánování konkrétních kontrol na místě (seznam kontrol na místě s žádostí o zdroje)

οSeznam tematických přezkumů a seznam žádostí ad hoc

οPodkladové údaje průzkumu vnitrostátních příslušných orgánů pro posouzení dovedností dostupných pracovníků provádějících kontroly na místě

οPlán na spuštění provozu verzí systému řízení informací

οRozhodnutí Rady dohledu, např. o plánování kontrol na místě

οPracovní dokumenty (včetně plánovací dokumentace) kontrolorů

οZprávy o kontrole konzistentnosti u konkrétních bank

οSpisy bank / vzorky konkrétních případů

οZapojení auditorů na místě a příslušné zprávy o přezkumu kvality aktiv v Řecku v roce 2015

Provozní efektivnost plánování dohledu na dálku

οPodkladové údaje a výpočty použité při prvotním zařazení do uskupení a souvisejícím přidělení zdrojů

οÚčinnost plánování činností dohledu

οPřiměřenost plánování činností dohledu

οEfektivní / vhodné využití tematických přezkumů při plánování činností dohledu

οProvozní efektivnost provádění dohledu na dálku

οÚčinnost provádění činností dohledu

οPřiměřenost provádění činností dohledu

οSoudržná a přiměřená analýza procesu přezkumu a vyhodnocení a podávání zpráv

οPřiměřené / efektivní používání identifikačních průkazů

οVhodnost modelu systému hodnocení rizik

οEfektivní využití modelu systému hodnocení rizik v procesu dohledu

οEfektivní a cílené kroky navazující na rozhodnutí v oblasti dohledu ze strany společných týmů dohledu

οNemohli jsme provést křížovou kontrolu připomínek komerčních bank v rámci našeho průzkumu týkajícího se dohledu na dálku

οPříručka dohledu (kromě přibližně 25 stran o společných týmech dohledu a 17 stran o řízení krizí z celkového počtu 346 stran)

οMetodické přílohy příručky dohledu

οPodrobné metodiky a modely procesu přezkumu a vyhodnocení

οPodrobné metodiky modelu systému hodnocení rizik

οTematické zprávy

οRozhodnutí Rady dohledu

οNávrhy programu dohledových šetření, schválené programy dohledových šetření

οSkutečné identifikační průkazy (poskytnuta jen upravená verze), jakož i použité soubory dat FINREP

οZprávy o procesu přezkumu a vyhodnocení

οSkóre a modelové výstupy systému hodnocení rizik, podkladová dokumentace, podrobnosti, případy odchýlení od systému

οOzdravné plány předložené ECB, analýza a návazné kroky společných týmů dohledu

οRozhodnutí v oblasti dohledu, návazné kroky a provádění ze strany společných týmů dohledu

οMetodika zařazování do uskupení – nebyl poskytnut model, vstupy (údaje o bankách, data), výpočty, podrobnosti o výstupu (včetně případy odchýlení od modelu)

οSpisy bank / vzorky konkrétních případů

Zasedání Rady dohledu

οEfektivnost zasedání

οDodržování zásady nezávislosti u zástupců vnitrostátních příslušných orgánů v Radě dohledu

οZápisy z jednání Rady dohledu

Vyvozování odpovědnosti

οKomplexní a efektivní podávání zpráv EP

οEfektivní a komplexní výměna informací, kterou stanoví článek 32 nařízení o jednotném mechanismu dohledu – v tomto ohledu jsme museli vycházet z informací od třetích stran

οPísemná dokumentace výměny názorů ad hoc mezi Evropským parlamentem a předsedkyní Rady dohledu

οZáznam jednání Rady dohledu poskytnutý příslušnému výboru Parlamentu s komentovaným seznamem rozhodnutí

οSkutečná dokumentace požadovaná Evropskou komisí pro její zprávu podle článku 32 a korespondence týkající se žádosti o informace, včetně dat

Zdroj: EÚD.

1V dubnu 2016 nám ECB poskytla zprávu GŘMD IV o zajištění kvality z dubna 2015. Ačkoli zpráva zahrnovala řadu oblastí, na základě dostupných zdrojových dokumentů jsme nebyli schopni provést naše auditní postupy. Zpráva se zaměřovala spíše na procesní než metodické otázky. Rovněž jsme obdrželi řadu procesních dokumentů, například dopisy o pověření pro auditory, a navrhované požadavky na zdroje pro přezkum úvěrového portfolia. Nebyl nám umožněn dostatečný přístup k pracovním dokumentům auditorů a na základě dostupných informací jsme nebyli schopni vyvodit vlastní závěry týkající se dalších aspektů.

Příklady toho, jak uvedená situace ovlivnila náš audit, jsou uvedeny níže.

I. Správa a řízení

Problém
V odpovědi na dotazník, který jsme zaslali komerčním bankám, tři instituce uvedly, že jim nebylo přiznáno právo být vyslechnuty. Nebyl nám však poskytnut přístup ke spisům bank nebo rozhodnutím.

Důsledek
Toto tvrzení jsme nemohli ověřit.

Problém
Žádali jsme o vzorky případů pro různé druhy rozhodnutí (mimořádné situace, běžné případy, rozhodnutí z procesu přezkumu a vyhodnocení a povolení), včetně úplného toku podkladové dokumentace s daty každého kroku od prvotní fáze až po vydání konečného rozhodnutí. Obdrželi jsme však pouze tabulky uvádějící data procesních kroků, bez přístupu k podkladové dokumentaci.

Důsledek
Nebyli jsme schopni určit, zda byla prodlení při rozhodování způsobena nedostatky postupu nebo složitostí předmětné záležitosti. Nemohli jsme posoudit konkrétní nedostatky rozhodovacího procesu, určit případné zbytečné vrstvy nebo ověřit, že poskytnuté dokumenty umožňovaly přijmout informované rozhodnutí. Jakákoli analýza rozhodování musí proto zůstat spíše v abstraktní rovině.

Problém
Požadovali jsme zápis z jednání Rady dohledu, abychom posoudili, zda předsedkyně v Radě dohledu zajišťuje efektivní, ale účinné diskuse s řádnou účastí a příspěvky všech členů v zájmu EU jako celku. Byl nám však zamítnut přístup k zápisům z jednání Rady dohledu.

Důsledek
Nemohli jsme vyslovit stanovisko k efektivnosti jednání Rady dohledu.

II. Společné týmy dohledu

Problém
V odpovědi na dotazník nás jedna komerční banka informovala, že ECB požadovala neúměrné množství dokumentace („stovky spisů“) pro svá posouzení „způsobilosti a bezúhonnosti“, ačkoli většina případů se týkala prodloužení funkčního období ředitelů.

Důsledek
Rozhodnutí o „způsobilosti a bezúhonnosti“ tvořila více než polovinu rozhodnutí ECB. Ve zprávě odboru zajištění kvality se zdůrazňuje, že taková rozhodnutí mohla mít dopad na zdroje. Nebyli jsme schopni posoudit, zda jsou postupy pro rozhodnutí o způsobilosti a bezúhonnosti přiměřené (tj. zda byly všechny postupy a žádosti o informace nezbytné), nebo zda měly negativní dopad na přidělování zdrojů. Proto jsme nemohli vyslovit informované stanovisko k potřebě dalších zaměstnanců nebo efektivnější organizaci úkolů.

Problém
Hodlali jsme zkoumat modelování rizik jako součást procesu přezkumu a vyhodnocení a to, zda byly údaje od dohlížených bank účinně využity ve vhodném modelu rizik. Neobdrželi jsme žádné podrobnosti týkající se dopadu údajů, které poskytly dohlížené banky, na skóre systému hodnocení rizik. V odpovědi na náš dotazník mnoho komerčních bank uvedlo, že požadavky na vykazování a podávání zpráv, které na ně jsou kladeny, jsou nepřiměřené.

Důsledek
Nebyli jsme schopni ověřit, zda a jak se vykazované údaje používají k určení skóre v procesu přezkumu a vyhodnocení a zda by bylo možné formulovat požadavky na podávání zpráv efektivněji, aby byl důraz kladen na zásadní rizika.

III. Kontroly na místě

Problém
Neobdrželi jsme metodickou přílohu příručky dohledu ani podkladové spisy kontrol na místě. V některých případech se komerční banky k výkonnosti kontrol na místě vyjadřovaly negativně.

Důsledek
Nebyli jsme schopni posoudit žádnou fázi cyklu kontroly (výběr banky, návrh oznámení před kontrolou, provedení kontrolní návštěvy a podání zprávy o kontrole, následné kontroly konzistentnosti) ani to, zda se podkladová metodika zabývala klíčovými riziky a zda byly zdroje využity vhodně a efektivně. Nevhodný přístup ke kontrolám na místě by však měl obrovské důsledky pro posouzení přidělování zdrojů a efektivnosti skutečně provedené práce. Neúplná nebo nesprávně uplatňovaná metodika by ovlivnila efektivnost všech kontrol významných bank bez ohledu na to, zda je provádí ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány.

Příloha III

Rozhodovací proces uplatňovaný u jednotlivých rozhodnutí v oblasti dohledu a jiných závazných a nezávazných právních aktů až do postupu neuplatnění námitek v Radě guvernérů

Odkaz na graf
Popis

(1-2)
Dílčí koordinátor společného týmu spolupracuje s vedením příslušného vnitrostátního příslušného orgánu, aby mělo vedení možnost přezkoumat návrhy rozhodnutí a vyjádřit se k nim, než budou postoupeny dále. Lhůta pro podání připomínek záleží na okolnostech a přihlíží ke konečné zákonné a provozní lhůtě.

(3-4)
Souběžně s kroky (1–2) může společný tým dohledu požádat o právní poradenství nebo poradenství od příslušných organizačních složek jednotného mechanismu dohledu.

(5)
Společné týmy dohledu jsou vyzvány, aby se sekretariátem Rady dohledu projednaly první předběžný návrh, první návrh rozhodnutí a časové rámce. Sekretariát Rady dohledu přezkoumá dokumentaci.
Není-li sekretariát konzultován v této rané fázi, proběhne přezkum před odesláním dokumentace Radě dohledu.

(6-7-8)
Pokud je to časově možné, zašle sekretariát Rady dohledu dokumentaci Generálnímu ředitelství pro právní služby (DG/L) k redakčním úpravám.

(9)
Koordinátor společného týmu dohledu zašle balíček dokumentace vedení GŘ I, resp. GŘ II k přezkumu a schválení předloženého návrhu rozhodnutí.

(10)
Vedení po přezkumu a schválení návrhu rozhodnutí předloženého koordinátorem společného týmu dohledu zašle formou e-mailu předsedovi a místopředsedovi návrh Rady dohledu, návrh rozhodnutí a další podkladovou dokumentaci ke schválení a další distribuci členům Rady dohledu. Sekretariát Rady dohledu obdrží kopii dokumentů, aby mohl jednat, jakmile předseda a místopředseda dokumentaci schválí.

(11)
Sekretariát Rady dohledu rozešle dokumentaci ostatním členům Rady dohledu. Členové Rady dohledu musí zpravidla dokumentaci obdržet nejméně pět pracovních dnů před příslušným zasedáním. Je-li dokumentace předložena ke schválení písemným postupem, činí standardní lhůta také pět pracovních dnů.

(12)
Zasedání / písemný postup. V písemném postupu obvykle nedojde k formálnímu hlasování. Má se za to, že členové Rady dohledu návrh rozhodnutí schválili, pokud ve stanovené lhůtě nepředloží námitky.

(13)
Souhlas Rady dohledu.

(14-15)
V případě potřeby zašle sekretariát Rady dohledu dokumentaci k překladu nejpozději při jejím předložení Radě dohledu. Dokumentace se obvykle zasílá k překladu, jakmile se ustálí anglické znění. Nemá-li rozhodnutí v oblasti dohledu nepříznivý účinek na úvěrovou instituci a není-li jí přiznáno právo být vyslechnuta, sekretariát Rady dohledu v této fázi finalizuje dokumentaci a koordinuje činnost se sekretariátem Rady guvernérů.

(16-17)
Pokud by rozhodnutí mělo pro příjemce nepříznivé účinky, zašle sekretariát Rady dohledu úplný návrh rozhodnutí úvěrové instituci k uplatnění práva být vyslechnuta. Standardní lhůta činí dva týdny. V naléhavých případech lze lhůtu zkrátit nebo se slyšení může konat ex post za podmínek stanovených v článku 31 rámcového nařízení. Lhůta pro slyšení začíná dnem, kdy úvěrová instituce obdrží návrh rozhodnutí.

(18)
Sekretariát Rady dohledu zašle připomínky, které obdrží od úvěrové instituce, společnému týmu dohledu k posouzení. Společný tým dohledu může v případě potřeby konzultovat GŘ pro právní služby.

(19-23)
Společný tým dohledu posoudí připomínky úvěrové instituce (právo být vyslechnuta) a tok dokumentace se řídí kroky uvedenými v bodech 10 až 12. Sekretariát přezkoumá posouzení připomínek a revidované rozhodnutí.

(24)
(Revidované) rozhodnutí spolu s posouzením připomínek se předkládá Radě dohledu ke schválení.

(25)
Sekretariát Rady dohledu zašle konečný balíček dokumentace místopředsedovi ke schválení (tento krok je vyžadován před zahájením postupu neuplatnění námitek) a v kopii uvede sekretariát Rady guvernérů.

(26)
Sekretariát Rady guvernérů zašle dokumentaci Radě guvernérů k přijetí postupem neuplatnění námitek. Na postup neuplatnění námitek se poskytuje nejvýše deset pracovních dnů. Sekretariát Rady guvernérů vyrozumí sekretariát Rady dohledu o schválení dokumentace.

(27)
Sekretariát Rady dohledu sdělí konečné rozhodnutí úvěrové instituci.

Příloha IV

Rozpočtový proces ECB

Zdroj: GŘ F/BCO.

Příloha V

Audit bankovního dohledu ve vybraných vnitrostátních jurisdikcích

AUSTRÁLIE
KANADA
USA

NEJVYŠŠÍ KONTROLNÍ ORGÁNY
Australian National Audit Office (ANAO)
Auditor General of Canada
Government Accountability Office (GAO)

Bankovní regulační orgán / orgán dohledu

IAustralian Prudential Regulation Authority (APRA)

IIAustralian Securities and Investments Commission (ASIC)

IIIAustralian Competition and Consumer Commission (CCC)

IVReserve Bank¹

IOffice of the Superintendent of Financial Institutions (OSFI)

IICanada Deposit Insurance Corporation (CDIC)

IIIBank of Canada²

IVFinancial Consumer Agency Canada

IBoard of Governors of the Federal Reserve System (FED)

IIOffice of Comptroller General of the Currency (OCC)

IIIFederal Deposit Insurance Corporation (FDIC)

IVNational Credit Union Administration (NCUA)

VFinancial Stability Oversight Council³

Právní předpisy udělující kontrolní pravomoci
Auditor General Act 1997, §§ 11 a 17
Obecný zákon o auditorech (Auditor General Act R.S.C)., 1985, c. A-17
31 US CODE § 714 (Audit of Financial Institutions Examination Council, Federal Reserve Board, FDIC, OCC), 31 USC § 717 (hodnocení programů a činností vlády USA), 31 USC § 712 (vyšetřování využití veřejných finančních prostředků), 12 USC § 1833c (audit a přístup k záznamům úřadu Comptroller General)

Kontrolní pravomoci vůči orgánům finančního dohledu (právo dané ze zákona)

IFinanční audit spolehlivosti účetní závěrky; audity výkonnosti dohledových i nedohledových činností; dodatečné služby zahrnují lepší praktické pokyny a přezkumné zprávy

IIFinanční audit spolehlivosti účetní závěrky; audity výkonnosti dohledových i nedohledových činností

IAudity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností

IIFinanční audit spolehlivosti účetní závěrky; audity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností

IIIŽádná pravomoc

IVAudity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností

IAudity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností

IIAudity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností; finanční audit spolehlivosti účetní závěrky

IIIAudity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností; finanční audit spolehlivosti účetní závěrky

IVAudity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností; finanční audit spolehlivosti účetní závěrky

VAudity výkonnosti a souladu s předpisy dohledových i nedohledových činností; finanční audit spolehlivosti účetní závěrky

Rozsah pravomoci provádět audit činností dohledu
Oprávnění provádět přezkum nebo šetření jakéhokoli aspektu činnosti subjektu
Úplná pravomoc provádět audity souladu s předpisy a výkonnosti
Úplná pravomoc provádět audity souladu s předpisy a výkonnosti⁴

Cíle auditu při výkonu mandátu
Koncepce a fungování systémů a postupů, činnosti v oblasti ochrany investorů a rozhodování v oblasti dohledu na makroobezřetnostní úrovni

IKoncepce a fungování systémů a postupů, rozhodování v oblasti dohledu na makroobezřetnostní úrovni a posouzení a rozhodnutí týkající se jednotlivých institucí (mikroobezřetnostní dohled)

IIKoncepce a fungování systémů a postupů, posouzení a rozhodnutí týkající se jednotlivých institucí (mikroobezřetnostní dohled)

Koncepce a fungování systémů a postupů, rozhodování v oblasti dohledu na makroobezřetnostní úrovni, posouzení a rozhodnutí týkající se jednotlivých institucí (mikroobezřetnostní dohled), která obecně zahrnují vzorek institucí

Překážky výkonu mandátu (omezení přístupu k informacím)
Ne
Ne

INe, úřad GAO má zákonné právo na přístup k bankovním záznamům pro oblasti odpovědnosti svěřené mu bankou Federal Reserve.

IINe, úřad GAO má neomezený přístup k auditu OCC, FDIC, NCUA a FSOC.

Zprávy

οZpráva generálního auditora č. 42, 2000–2001

οZpráva generálního auditora č. 2, 2005–2006

οRegulating and supervising large banks (Regulace velkých bank a dohled nad nimi), podzim 2010

οOpatření navazující na doporučení předchozí auditní zprávy

οGAO-15-67(2014) Bank Capital Reforms: initial effects of Basel III on Capital, Credit, and international competitiveness (Reformy bankovního kapitálu: první účinky rámce Basel III na kapitál, úvěry a mezinárodní konkurenceschopnost).

οAudit úřadu GAO z roku 2015 zaměřený na to, jak regulační orgány používají přístup šetření založených na riziku k dohledu nad přiměřeností bezpečnosti informací ve vkladových institucích

οAudit úřadu GAO zaměřený na účinnost organizační struktury a interních kontrol FDIC

οPřezkum úřadu GAO z roku 2014 týkající se nového pravidla banky Federal Reserve pro posílené obezřetnostní standardy u bankovních holdingových společností a zahraničních bankovních organizací

οPřezkum úřadu GAO z roku 2015 týkající se poznatků z minulých bankovních krizí a opatření, která regulační orgány přijímají s cílem řešit nová rizika pro bezpečnost a zdraví bankovnictví

οZpráva GAO-10-861 o programu úlev pro problematická aktiva

οPřezkum úřadu GAO z roku 2015 týkající se provádění pravidel pro regulativní kapitál a revizí doplňkového pákového poměru ze strany bankovních regulačních orgánů.

Zkoumané oblasti auditu

οPřijímání a provádění mezinárodně uznávaných standardů a vývoje v oblasti bankovního dohledu.

οHodnocení obezřetnostního dohledu (efektivnost/účinnost) včetně:

οkapitálové přiměřenosti

οkontrol na místě

οpřeshraničního bankovnictví

οrámce dohledu

οmechanismů finanční správy a řízení

οRelevantnost a přiměřenost regulačního rámce a přístupu dohledu:

οZaměření na obezřetnostní regulaci pro řešení institucionálního podstupování rizik

οJak jsou požadovány bankovní údaje a informace od bank

οPřiměřenost procesů pro regulaci a dohled nad největšími bankami

οJak je rámec regulace a dohledu přezkoumáván, uplatňován a aktualizován s ohledem na nová rizika

οZda je přístup dohledu přezkoumáván a uplatňován v souladu se záměrem

οJak federální agentury sdílejí informace

οPředpisy rámce v USA a jejich účinek na banky v USA.

οJiné země provádějící rámec Basel III – vliv na mezinárodní konkurenceschopnost bankovních organizací z USA.

οJak regulační orgány provádějí dohled nad snahou institucí zmírnit kybernetické hrozby. Zdroje a činnosti agentur v oblasti sdílení informací o kybernetických hrozbách

οMechanismy užívané radou k dohledu nad agenturou

οStrategie lidského kapitálu a hodnocení iniciativ v oblasti odborné přípravy

οPostupy FDIC k monitorování a vyhodnocování rizik pro bankovnictví včetně jeho dohledu a hodnocení

οPosouzení kvality vyšetřovacích postupů, přístupů a výsledků

οSrovnávací studie dohledu u všech regulačních orgánů a úrovní koordinace

οMonitorování snah regulačních orgánů identifikovat nová rizika a reagovat na ně. Posouzení, jejichž cílem je:

οurčit nedostatky regulační činnosti

οpředložit návrhy na posílení účinnosti

οBezpečnost a zdraví finančního systému:

οzátěžové testování

οdohled nad řízením rizik

οdůvody selhání bank

οdohled na konsolidovaném základě

οstrategie vyšetřování zaměřené na rizika

οprovádění reforem a tvorba pravidel

Zjištění a doporučení auditu

οJe nutné zlepšit správu poplatku odváděného orgánům dohledu.

οProces ratingu rizik vyžaduje přezkum.

οDohled nad mezinárodními operacemi musí být posílen.

οČetnost kontrol na místě není dostatečná.

οObezřetnostní omezení expozic bank vyžaduje přezkum.

οNeexistuje postup přezkumu účinnosti federálního regulačního rámce.

οRegulační rámec je průběžně aktualizován.

οOdpovídající dohled nad bankami

οZvýšené regulační požadavky vedou k problémům v oblasti lidských zdrojů.

οLze zlepšit koordinaci žádostí o informace.

οOd zahraničních orgánů dohledu jsou získávány vhodné a relevantní informace.

οProvádění rámce Basel III bude mít mírný dopad na úvěrové činnosti.

οBanky v současné době plní nové minimální kapitálové koeficienty.

οZvýšené náklady na dodržování předpisů

οNejasný účinek na mezinárodní banky z hlediska hospodářské soutěže

οNedostatečné postupy pro shromažďování relevantních, spolehlivých a včasných informací Orgán dohledu nemá pravomoc přímo řešit rizika bank v oblasti IT.

οVypracovat politiky a postupy, které vymezí, jak bude orgán systematicky a komplexně hodnotit své činnosti v oblasti posuzování rizik.

οBanka Federal Reserve dokončí závěrečnou dvouletou analýzu programu dohledového posouzení kapitálu a získané poznatky použije ke zlepšení transparentnosti bankovního dohledu, pokynů pro kontrolory, identifikace a posouzení rizik a regulační koordinace.

1Odpovídá jen za měnovou politiku a finanční stabilitu.

2Plní úlohu věřitele poslední instance a monitorování finanční stability prostřednictvím makroobezřetnostního dohledu spolu s úřadem OSFI.

3Doddův a Frankův zákon o reformě finančních trhů a ochraně spotřebitele (Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) zřídil Radu pro dohled nad finanční stabilitou a obsahoval ustanovení, podle kterého audit její činnosti provádí úřad GAO.

4http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8

Příloha VI

Doporučení MMF k transparentnosti a odpovědnosti v rámci povinností ECB v oblasti dohledu

Opatření doporučená
k podpoře důvěryhodnosti dohledových opatření, když se ECB ujme svých povinností v oblasti dohledu

1.Rada dohledu jednotného mechanismu dohledu by měla vypracovat a zveřejnit soubor pokynů, které bude při formulaci doporučení ohledně opatření uplatňovat.

2.Rada dohledu by měla zveřejňovat zápisy ze svých zasedání, na kterých se opatření projednávají.

3.ECB by měla zvážit ustavení externí skupiny odborníků, která by vykonávala nad jednotným mechanismem dohledu nezávislý dohled. Skupina by měla pravidelně zveřejňovat zprávy a poskytovat Radě dohledu přímou zpětnou vazbu.

Zdroj: MMF, Financial Sector Assessment Program (Program posuzování finančního sektoru, Evropská unie), Zpráva o zemi č. 13/65, březen 2013.

Příloha VII

Oblast působnosti přezkumu Evropské komise podle článku 32 nařízení o jednotném mechanismu dohledu

Evropská komise zveřejňuje zprávu o uplatňování nařízení o jednotném mechanismu dohledu, která mimo jiné hodnotí:

a)fungování jednotného mechanismu dohledu v rámci ESFS a dopad činností ECB v oblasti dohledu na zájmy Unie jako celku a na soudržnost a integritu vnitřního trhu finančních služeb […];

b)rozdělení úkolů mezi ECB a vnitrostátní příslušné orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu […];

c)účinnost pravomocí ECB v oblasti dohledu a sankcí a vhodnost svěření dalších pravomocí v oblasti sankcí ECB […];

d)přiměřenost režimů pro makroobezřetnostní úkoly a nástroje podle článku 5, respektive pro udělování a odebírání povolení podle článku 14;

e)účinnost režimu nezávislosti a odpovědnosti;

f)vzájemné působení mezi ECB a orgánem EBA;

g)přiměřenost systémů správy a řízení včetně složení Rady dohledu a způsobu hlasování v ní a jejího vztahu k Radě guvernérů […];

h)vzájemné působení mezi ECB a příslušnými orgány nezúčastněných členských států a dopady jednotného mechanismu dohledu na tyto členské státy;

i)účinnost odvolacího mechanismu proti rozhodnutím ECB;

j)nákladovou efektivnost jednotného mechanismu dohledu;

k)případný dopad uplatňování čl. 7 odst. 6, 7 a 8 na fungování a integritu jednotného mechanismu dohledu;

l)účinnost oddělení úkolů v oblasti dohledu od úkolů v oblasti měnové politiky v rámci ECB a účinnost oddělení finančních zdrojů věnovaných úkolům v oblasti dohledu od rozpočtu ECB […];

m)fiskální dopady rozhodnutí v oblasti dohledu přijatých v rámci jednotného mechanismu dohledu na zúčastněné členské státy […];

n)možnosti dalšího rozvoje jednotného mechanismu dohledu s ohledem na jakékoli změny příslušných předpisů, a to i na úrovni primárního práva, a s ohledem na to, zda nadále platí věcné odůvodnění institucionálních ustanovení tohoto nařízení či nikoli […].

Příloha VIII

Průzkum provedený u vnitrostátních příslušných orgánů a u dohlížených institucí

Průzkum provedený u vnitrostátních příslušných orgánů

1. Správa a řízení: rozhodovací proces

OTÁZKA 1: Spolupracoval dílčí koordinátor příslušného společného týmu dohledu s vaší organizací vždy tak, aby bylo zajištěno, že provedete přezkum návrhu rozhodnutí v oblasti dohledu určených úvěrovým institucím ve vaší jurisdikci a vyslovíte k nim stanovisko?
OTÁZKA 1a: Pokud ne, prosím vysvětlete (viz rámeček 1).
A
11
91,7 %

N
1
8,3 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 2: Domníváte se, že rozhodovací proces ECB bere v úvahu odborné zkušenosti a názory vaší organizace a že se stanovisko vaší organizace odráží v předběžném návrhu Rady dohledu?
OTÁZKA 2a: Pokud ne, prosím vysvětlete (viz rámeček 1).
A
11
91,7 %

N
1
8,3 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 3: Nastaly u vás situace, kdy nebylo možné se společným týmem dohledu vyřešit rozdílné názory na rozhodnutí v oblasti dohledu?
A
6
50,0 %

N
6
50,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 3a: Pokud ano, měli jste možnost tyto rozpory vyřešit dvoustranným jednáním mezi prostřednickými strukturami ECB a vedením vaší organizace?
A
5
41,7 %

N
0
0,0 %

–
7
58,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 4: Nastaly u vás situace, kdy tyto rozpory nebylo možné vyřešit a nebylo možné dosáhnout konsenzu?
A
6
50,0 %

N
5
41,7 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

A
5
41,7 %

OTÁZKA 4a: Pokud ano, byli jste vyzváni k vyjádření v dohodnutém časovém rámci, aby mohlo proběhnout jednání v Radě dohledu?
N
0
0,0 %

–
7
58,3 %

CELKEM
12
100,0 %

Rámeček 1 – Správa a řízení: rozhodovací proces

Naprostá většina vnitrostátních příslušných orgánů je velmi spokojena s rozhodovacím procesem v rámci jednotného mechanismu dohledu, ačkoli některé navrhují větší zapojení pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů do rozhodování. Například jeden vnitrostátní příslušný orgán zmínil případ, kdy v procesu nebyly zohledněny názory odborníků vnitrostátního příslušného orgánu v konečném znění návrhů předložených Radě dohledu, a další uvedl, že změny návrhů provedli zaměstnanci ECB bez dostatečných konzultací a zapojení pracovníků společného týmu dohledu z vnitrostátního příslušného orgánu.

2. Výbor interních auditorů: Otázky týkající se práce výboru v souvislosti s bankovním dohledem

OTÁZKA 1: Považujete „auditní prostředí“ (tj. celkový přehled uskupení, předmětů auditu, oblastí a hlavních prvků auditu) jednotného mechanismu dohledu za úplné, komplexní a srozumitelné?
OTÁZKA 1a: Pokud ne, uveďte prosím, které oblasti by měly být zařazeny (viz rámeček 2).

A
8
66,7 %

N
3
25,0 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 2: Rozumíte jasně tomu, jaký bude přesný rozsah auditů spojených s předměty auditu zvolenými pro audit v příštím cyklu? Domníváte se v této souvislosti, že předměty auditu jsou komplexně pokryty v přiměřeném časovém rámci?
OTÁZKA 2a: Pokud ne, co by bylo možné zlepšit, aby byl obsah předmětů auditu jasnější a aby bylo zajištěno komplexní pokrytí v daném časovém rámci? (viz rámeček 2).

A
11
91,7 %

N
0
0,0 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 3: Je celkové přidělování zdrojů a postup výběru Výboru pro interní audit transparentní?
OTÁZKA 3a: Pokud ne, co by bylo možné zlepšit? (viz rámeček 2).

A
9
75,0 %

N
1
8,3 %

–
2
16,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 4: Považujete postup hodnocení rizik u předmětů auditu ve Výboru pro interní audit za transparentní a přiměřený?
OTÁZKA 4a: Pokud ne, co by bylo možné zlepšit? (viz rámeček 2).

A
11
91,7 %

N
0
0,0 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 5: Oddělili jste organizaci funkce interního auditu pro oblast měnové politiky od auditů týkajících se funkcí dohledu?

A
4
33,3 %

N
3
25,0 %

–
5
41,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 5a: Pokud ano, zahrnuje toto oddělení i vedení?

A
4
33,3 %

N
0
0,0 %

–
8
66,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 5b: Pokud ano, do jaké úrovně vedení (vedoucí týmu, vedoucí oddělení, vedoucí odporu, ředitel, člen rady)?
VEDOUCÍ TÝMU
2
16,7 %

VEDOUCÍ ODDĚLENÍ
2
16,7 %

VEDOUCÍ ODBORU
0
0,0 %

ŘEDITEL
0
0,0 %

ČLEN RADY
0
0,0 %

–
8
66,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 5c: Pokud ne, máte v tomto ohledu ujednání týkající se sdílených služeb?
A
1
8,3 %

N
1
8,3 %

–
10
83,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 6: Kolik osob máte ve vaší organizaci v rámci bankovního dohledu na 100 zaměstnanců (v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku) ve funkci interního auditu? Průměrný počet je 1,59 / 100 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku. Údaje se velmi lišily, na základě získaných údajů tudíž nelze formulovat přesné tvrzení.

Rámeček 2 – Výbor interních auditorů

Téměř všechny vnitrostátní příslušné orgány jsou spokojeny s prací Výboru pro interní audit v souvislosti s bankovním dohledem, přestože několik z nich upozornilo na rizika v procesu interního auditu. Například jeden vnitrostátní příslušný orgán zmínil riziko, že „v důsledku omezeného počtu zaměstnanců v menších vnitrostátních příslušných orgánech nemusí být vymezený rozsah a úkoly auditu naplněny v předpokládaném časovém rámci anebo rozsahu pokrytí“, a další měl za to, že „průběžné audity jednotného mechanismu dohledu byly z hlediska cíle velmi široké a nebraly v úvahu specifické rysy jednotlivých vnitrostátních příslušných orgánů, což si vyžádalo více auditních zdrojů, než s jakými se původně počítalo“.

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé vnitrostátní příslušné orgány uvedly tyto problémy:

οrozsah, časový rámec a harmonogram každého auditu by měly být projednány a sdíleny dříve a účinněji, aby bylo možné lepší plánování a příprava auditu na místní úrovni;

οpřed zahájením práce v terénu by měl být definován jasný a přesný rozsah auditu – zejména v situacích, kdy více auditních týmů z různých vnitrostátních příslušných orgánů provádí současně společný kontrolní úkol a musí dosáhnout společných cílů. Jinak u projektů auditní angažovanosti na úrovni jednotného mechanismu dohledu přetrvává riziko, že výstup různých auditních týmů se bude příliš lišit;

οpracovní skupiny pro audit by měly Výboru pro interní audit poskytovat více informací o přidělování zdrojů, aby se zlepšil výběr auditů.

3. Společné týmy dohledu

OTÁZKA 1: Splňuje stávající počet zaměstnanců ve vaší organizaci požadavky vnitrostátního příslušného orgánu na personální zajištění společných týmů dohledu?
A
8
66,7 %

N
2
16,7 %

–
2
16,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 2: Mají podle vašeho názoru společné týmy dohledu (včetně zaměstnanců ECB i vnitrostátních příslušných orgánů) pro každou banku ve vaší zemi dostatečný počet pracovníků pro účinný dohled nad významnými institucemi?
OTÁZKA 2a: Pokud ne, je nedostatek způsoben nedostatkem zaměstnanců vnitrostátního příslušného orgánu? Zaměstnanců ECB? Nebo zaměstnanců vnitrostátního příslušného orgánu i ECB?
A
6
50,0 %

N
4
33,3 %

–
2
16,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 3: Kolik zaměstnanců dohledu máte celkem? (Odpovědi nezveřejněny)

OTÁZKA 4: Kolik zaměstnanců vaší organizace je nyní přiděleno do společných týmů dohledu (celkem v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku)? Průměrný počet činí 59,47 zaměstnance přiděleného společným týmům dohledu.

OTÁZKA 5: Setkali jste se s problémy při náboru kvalifikovaných a zkušených zaměstnanců pro bankovní dohled na dálku?
A
5
41,7 %

N
6
50,0 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 6: Kolik zaměstnanců dohledu plánujete přijmout v příštích třech letech, abyste odpovídajícím způsobem naplnili očekávanou potřebu, pokud jde o počet pracovníků společných týmů dohledu? (Odpovědi nezveřejněny)

OTÁZKA 7: Zamítla někdy ECB kandidáta, kterého vaše organizace nominovala do společného týmu dohledu?
A
0
0,0 %

N
12
100,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 8: Jsou v současné době zaměstnanci dohledu z vaší organizace přiděleni do společného týmu / společných týmů dohledu u banky/bank se sídlem mimo váš členský stát?
A
9
75,0 %

N
3
25,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 8a: Pokud ano, kolik?
OTÁZKA 8b: Pokud ano, do kolika různých společných týmů dohledu? Podrobnosti nebyly zveřejněny. Obecně byly ekvivalenty FTE spíše nízké nebo nulové, počet dotčených společných týmů dohledu se však pohyboval od 2 do 14.

OTÁZKA 9: Požaduje nebo získává vaše organizace nějaký druh zpětné vazby týkající se výkonnosti od koordinátora společného týmu dohledu nebo jiného zaměstnance ECB ve věci práce vašich zaměstnanců působících ve společných týmech dohledu?
A
8
66,7 %

N
2
16,7 %

–
2
16,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 9a: Pokud ano, je tato zpětná vazba zohledňována, když vedení vaší organizace provádí přezkum výkonnosti vašich zaměstnanců, kteří pracují ve společných týmech dohledu?
A
2
16,7 %

N
4
33,3 %

–
6
50,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 10: Zveřejňujete a používáte ve své komunikaci s bankami otázky a odpovědi orgánu EBA částečně, v plném rozsahu, nebo je vůbec nevyužíváte?
V PLNÉ MÍŘE
7
58,3 %

ČÁSTEČNĚ
4
33,3 %

VŮBEC NE
1
8,3 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 10a: Zveřejňujete-li tyto otázky jen částečně, existuje ve vašem vnitrostátním příslušném orgánu nějaký jasný rozhodovací proces týkající se toho, které z otázek a odpovědí budou použity v praxi a které nikoli?
A
1
8,3 %

N
2
16,7 %

–
9
75,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 11: Je tok informací z ECB týkající se zásadních otázek (např. jak a zda použít odpověď orgánu EBA (v rámci zveřejněných otázek a odpovědí) v praxi) bezproblémový z hlediska včasného získání jasné odpovědi?
A
2
16,7 %

N
5
41,7 %

–
5
41,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 11a: Je tok informací z ECB týkající se zásadních otázek (např. jak a zda použít odpověď orgánu EBA (v rámci zveřejněných otázek a odpovědí) v praxi) bezproblémový z hlediska včasného získání jasné odpovědi?

OTÁZKA 11b: Co by bylo možné udělat pro zlepšení situace, považujete-li ji za neuspokojivou? (viz rámeček 3).

Rámeček 3 – Společné týmy dohledu

Pokud jde o možná zlepšení, vnitrostátní příslušné orgány doporučily:

οzvýšení počtu horizontálních zaměstnanců, kteří vypracovávají analýzu interního modelu banky (Internal Ratings Based (IRB) (přístup založený na interním ratingu), Advanced Measurement Approach (AMA) (pokročilý přístup k měření)) a vykonávají související úkoly (např. schvalování významných aktualizací modelů);

οzaměstnání dalších pracovníků, snížení počtu překrývajících se úkolů, omezení dalších úkolů vnitrostátních příslušných orgánů;

οposkytnutí seznamu klíčových kontaktních osob pro dotazy k určitým tématům, aby mohly orgány snadněji určit, komu adresovat dotazy;

οstrukturovanější proces provádění všech relevantních standardů ECB/EBA, využití nástroje IT ke konsolidaci všech standardů relevantních pro společné týmy dohledu (postoje v oblasti politiky atd.), neboť stále existuje znatelný rozdíl v činnosti jednotlivých společných týmů dohledu;

οzřízení větší skupiny odborníků v horizontálním GŘMD IV zaměřených výhradně na otázky výkladu regulace a vytvoření lepších vazeb a reaktivního obousměrného přenosu informací vůči právním odborníkům v GŘ pro právní služby a společným týmům dohledu v GŘMD I a II, neboť výměna a získávání jasných postojů od ECB k regulačním zásadám se ukázaly jako časově náročně a neúčinné;

οpřezkum hodnocení výkonnosti pracovníků společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů.

4. Kontroly na místě

OTÁZKA 1: Prováděla vaše organizace kontroly na místě před zřízením jednotného mechanismu dohledu?
A
12
100,0 %

N
0
0,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 1a: Pokud ano, byly tyto kontroly srovnatelné (metodika auditu, postupy, hloubkovost) s kontrolami na místě prováděnými v rámci jednotného mechanismu dohledu?)
OTÁZKA 1b: Pokud ne, uveďte prosím hlavní rozdíly. U organizací, které odpověděly, se lišila délka trvání a hloubka vyšetřování (delší a důkladnější).
A
9
75,0 %

N
2
16,7 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 2: Je oddělení kontroly na místě ve vaší organizaci odděleno od oddělení kontroly na dálku (tj. na dálku a na místě pracují různí lidé)?
A
9
75,0 %

N
3
25,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 3: Kolik pracovníků provádějících kontroly na místě z vaší organizace (v přepočtu na FTE) je přiděleno na kontrolu významných úvěrových institucí? (Odpovědi nezveřejněny)

OTÁZKA 4: Kolik pracovníků provádějících kontroly na místě z vaší organizace (v přepočtu na FTE) je přiděleno na kontrolu méně významných úvěrových institucí? (Odpovědi nezveřejněny)

OTÁZKA 5: Používáte u kontrol méně významných úvěrových bank na místě externí poskytovatele služeb, např. soukromé auditorské společnosti?
A
1
8,3 %

N
10
83,3 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 6: Je možné, aby byl v takových auditech vedoucím mise externí poskytovatel služeb?
A
2
16,7 %

N
5
41,7 %

–
5
41,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 7: Máte po zavedení jednotného mechanismu dohledu dostatečné zdroje pro kontroly na místě?
OTÁZKA 7a: Pokud ne, jaké další zdroje byste potřebovali? (z hlediska ekvivalentů plného pracovního úvazku dovedností) (Odpovědi nezveřejněny)
A
8
66,7 %

N
3
25,0 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 8: Stanovila vaše organizace minimální požadavky na kvalifikaci kontrolora nebo vedoucího mise pro kontroly na místě?
OTÁZKA 8a: Pokud ano, uveďte je prosím.
A
9
75,0 %

N
1
8,3 %

–
2
16,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 9: Podle příručky dohledu (kapitola 6.4.15) musí být zjištění kontrol na místě zařazena do kategorií. Poskytuje ECB vaší organizaci dostatečné pokyny ke kategorizaci?
A
9
75,0 %

N
2
16,7 %

–
1
8,3 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 10: Provedla od zřízení jednotného mechanismu dohledu vaše organizace nějaké kontroly na místě u méně významných bank?
A
8
66,7 %

N
4
33,3 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 11: Ve stávajícím rámci nejsou hrazeny mzdové náklady vnitrostátních příslušných orgánů na kontroly významných úvěrových institucí. Měla by se podle vašeho názoru tato praxe změnit?
OTÁZKA 11a: Pokud ano, jak by se měla změnit? Většina odpovědí se týkala náhrad nákladů na přeshraniční mise (včetně mezd).
A
5
41,7 %

N
2
16,7 %

–
5
41,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 12: Používala před zřízením jednotného mechanismu dohledu vaše organizace k provádění kontrol na místě externí auditory?
A
3
25,0 %

N
9
75,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 12a: Pokud ano, vedli některé z těchto kontrol externí pracovníci?
A
2
16,7 %

N
2
16,7 %

–
8
66,7 %

CELKEM
12
100,0 %

OTÁZKA 13: Co by bylo možné z obecného pohledu zlepšit v oblasti kontrol na místě? (viz rámeček 4).

OTÁZKA 14: Používáte ke kontrolám na místě účinně systém řízení informací?
OTÁZKA 14a: Pokud ano, kolik vaší práce související s IT (vyjádřeno v %) skutečně probíhá v systému řízení informací? Odpovědi se velmi různily od žádného po velmi časté používání systému řízení informací; vzhledem k textovým prvkům odpovědi neumožňovaly jasný závěr.
A
5
41,7 %

N
4
33,3 %

–
3
25,0 %

CELKEM
12
100,0 %

Rámeček 4 – Kontroly na místě

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé vnitrostátní příslušné orgány uvedly tyto problémy:

οzlepšení technických aspektů organizace kontrol na místě u významných institucí;

οmetodiky pro kontroly na místě ve významných a méně významných institucích by měly být rovnocenné, aby se předešlo dodatečné zátěži pracovníků kontroly na místě a aby se zajistilo jednotné provádění kontrol ve všech bankách;

οdalší vývoj metodiky kontrol na místě za účelem zlepšení jednotnosti přístupu ve všech jurisdikcích, neboť mise stále probíhají na základě předešlých zkušeností každé země a vnitrostátní postupy v oblasti kontrol na místě se mimořádně různí;

οcílenější zpětná vazba ECB k misi samotné i ke kontrolní zprávě;

οvíce odborné přípravy a technické podpory ze strany odboru pro centralizované kontroly na místě;

οzlepšení procesu plánování, neboť žádosti o účast jsou oznamovány s příliš malým předstihem, a tudíž nelze účast na místě koordinovat s jinými závazky. Účast v přeshraničních misích je obtížná kvůli proměnlivosti jejich rozsahu, požadovanému souboru dovedností kontrolorů a zdrojům přidělovaným na takový projekt.

Průzkum provedený u dohlížených institucí

V souvislosti s auditem jednotného mechanismu dohledu se EÚD obrátil na všechny významné evropské banky podléhající přímému dohledu v jednotném mechanismu dohledu, aby získal jejich názory na to, jak dobře plnil jednotný mechanismus dohledu klíčové prvky svého mandátu jako jediný orgán dohledu. Poskytnuté informace EÚD nekontroloval; informace jsou zde uvedeny s cílem předložit vyváženou zprávu, která přihlíží k názorům zúčastněných stran na oblasti vybrané k auditu.

1. Mechanismy vyvozování odpovědnosti (ano nebo ne)

OTÁZKA 1: Domníváte se, že stávající režimy zpětné vazby, které zřídila ECB (např. veřejná konzultace u nařízení ECB, rámec jednotného mechanismu dohledu, vykazování dohledových finančních údajů, poplatky za dohled, využívání práva volby a volného uvážení) s cílem vyžádat si názory bank na dohled v rámci jednotného mechanismu dohledu odpovídají vašim potřebám?
A
42
60,9 %

N
27
39,1 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 2: Pokud ne, co by bylo možné zlepšit? (viz rámeček 1).

OTÁZKA 3: Domníváte se, že existují oblasti dohledových opatření obecné povahy, u nichž by se měly uskutečnit, ale neuskutečňují se konzultace (např. pravidelné průzkumy finančních institucí ve věci jejich názorů na efektivnost a účinnost činností dohledu, jako např. v Kanadě nebo Austrálii)?
A
33
47,8 %

N
35
50,7 %

–
1
1,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 4: Pokud ano, uveďte prosím příslušné oblasti (viz rámeček 1).

Rámeček 1 – Mechanismy vyvozování odpovědnosti

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:

οprovedla přezkum mechanismu konzultací (např. doby trvání konzultace);

οlépe synchronizovala konzultace s cílem využít omezené zdroje a rozšířila jejich působnost, např. na technické otázky (metodika procesu přezkumu a vyhodnocení, definice kapitálu, granularita);

οstanovila více strukturovaný a komplexní režim zpětné vazby s finančními institucemi prostřednictvím průzkumů jejich hodnocení efektivnosti a účinnosti činností v oblasti dohledu.

2. Transparentnost (Ohodnoťte na stupnici od 1 do 5 nebo –)

OTÁZKA 5: Jsou informace, které získáváte o procesu přezkumu a vyhodnocení a jeho výsledcích, dostatečné (na stupnici od 1 do 5; 1 = velmi obsažné, 3 = vyvážené, 5 = nedostatečné informace)?
1
4
5,8 %

2
7
10,1 %

3
22
31,9 %

4
30
43,5 %

5
5
7,2 %

–
1
1,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 6: Jak byste na stupnici od 1 do 5 (1 = vynikající, 5 = nedostatečný) zhodnotili kvalitu informací, které máte o postupech vyplývajících z příručky dohledu, které jsou významné pro vaši každodenní práci s orgánem dohledu?
1
2
2,9 %

2
13
18,8 %

3
32
46,4 %

4
15
21,7 %

5
5
7,2 %

–
2
2,9 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 7: Pokud jde o rozhodnutí ECB týkající se vaší úvěrové instituce, jak jste spokojeni s přístupem, který vám byl poskytnut k příslušným informacím, abyste porozuměli odůvodnění/výsledku rozhodnutí (1 = velmi spokojeni, 5 = naprosto nespokojeni, není relevantní)?
1
4
5,8 %

2
16
23,2 %

3
26
37,7 %

4
22
31,9 %

5
1
1,4 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 8: Byly informace v oznámení, které bylo zasláno vaší úvěrové instituci ve věci záměru ECB přijmout rozhodnutí v oblasti dohledu, jasné z hlediska právních a věcných důvodů pro přijetí rozhodnutí (1 = velmi jasné, 5= naprosto nejasné, není relevantní)?

1
13
18,8 %

2
15
21,7 %

3
28
40,6 %

4
10
14,5 %

5
2
2,9 %

–
1
1,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 9: Které (případné) klíčové problémy by ECB měla řešit, aby zlepšila transparentnost? (viz rámeček 2).

Rámeček 2 – Transparentnost

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:

οposkytla více informací týkajících se příručky dohledu jednotného mechanismu dohledu, včetně informací týkajících se procesu přezkumu a vyhodnocení, metodiky a vysvětlení konečného výsledku;

οuváděla lepší odůvodnění rozhodnutí v oblasti dohledu.

3. Správa a řízení (ano nebo ne, není relevantní)

OTÁZKA 10: Pokud jde o rozhodnutí týkající se vaší úvěrové instituce, obdrželi jste oznámení o záměru ECB přijmout rozhodnutí v oblasti dohledu s dostatečným předstihem (aby bylo možné uspořádat slyšení)?
A
54
78,3 %

N
6
8,7 %

–
9
13 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 11: Domníváte se, že byl výsledek slyšení (tj. posouzení hlavních připomínek vznesených během jednání) řádně zohledněn v konečném rozhodnutí ECB v oblasti dohledu nebo v doprovodném dokumentu konečného rozhodnutí?
A
23
33,3 %

N
25
36,2 %

–
21
30,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 12: Existovala rozhodnutí v oblasti dohledu týkající se vaší úvěrové instituce, kdy jste byli přesvědčeni, že vám ECB nesprávně upřela právo na slyšení?¹

OTÁZKA 13: Co by bylo možné učinit pro další zlepšení aspektů správy a řízení, kterých se týkaly výše uvedené otázky? (viz rámeček 3).
A
3
4,3 %

N
51
73,9 %

–
15
21,7 %

CELKEM
69
100,0 %

Rámeček 3 – Správa a řízení

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:

οrozšířila svůj dialog v oblasti dohledu s bankami;

οvstřícněji reagovala ve věci záležitostí, na které banky upozorňují.

1Dvě z bank, které odpověděly kladně, zmínily zátěžové testy z roku 2014, které byly dokončeny před 4. listopadem 2014. Jedna banka neuvedla konkrétní informace.

4. Zásada proporcionality

OTÁZKA 14: Domníváte se, že režimy, procesy a mechanismy týkající se požadavků na interní správu a řízení a případných ozdravných plánů jsou úměrné povaze rizik spojených s vaším obchodním modelem, složitosti těchto rizik, velikosti, systémovému významu, rozsahu a komplexnosti činností vaší instituce?

OTÁZKA 15: Pokud ne, uveďte prosím, kde spatřujete nepřiměřené režimy. (viz rámeček 4).
A
35
50,7 %

N
32
46,4 %

–
2
2,9 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 16: Domníváte se, že různorodost jednotlivých souborů dat (tj. plné soubory finančního výkaznictví FINREP, zjednodušené finanční výkaznictví pro účely dohledu, příliš zjednodušené finanční výkaznictví pro účely dohledu a datové body finančního výkaznictví pro účely dohledu pro vykazování finančních informací pro účely dohledu) odpovídajícím způsobem zohledňují zásadu proporcionality?
A
26
37,7 %

N
39
56,5 %

–
4
5,8 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 17: Domníváte se, že rozsah a četnost podávání zpráv o kapitálových požadavcích a finančních informací podle článku 99 nařízení o kapitálových požadavcích jsou úměrné povaze vaší instituce?
A
56
81,2 %

N
8
11,6 %

–
5
7,2 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 18: Domníváte se, že rozsah a četnost podávání zpráv o likviditě a informací týkajících se požadavku stabilního financování jsou úměrné povaze vaší instituce?
A
43
62,3 %

N
22
31,9 %

–
4
5,8 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 19: Domníváte se, že rozsah a četnost podávání zpráv pro společné výkaznictví COREP jsou úměrné povaze vaší instituce?
A
54
78,3 %

N
10
14,5 %

–
5
7,2 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 20: Domníváte se, že další požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu, jako jsou požadavky zmíněné v otázkách výše, znamenají pro banky neúměrnou administrativní zátěž?

OTÁZKA 21: Pokud ano, které konkrétní požadavky považujete za zatěžující? Uveďte prosím konkrétně, které oblasti jsou zvláště zatěžující a co by bylo možné zlepšit (viz rámeček 4).
A
52
75,4 %

N
17
24,6 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 22: Domníváte se, že prováděcí lhůty pro podávání zpráv orgánům dohledu jsou přiměřené?
A
29
42,0 %

N
40
58,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 23: Domníváte se, že poplatek za dohled, který vybírá ECB od vaší instituce, je přiměřený významu a profilu rizik vaší instituce?

OTÁZKA 24: Pokud ne, co by bylo možné zlepšit v oblasti poplatků za dohled a metodiky jejich výpočtu (např. faktory celkových aktiv a profilů rizik)? (viz rámeček 4).
A
30
43,5 %

N
32
46,4 %

–
7
10,1 %

CELKEM
69
100,0 %

Rámeček 4 – Proporcionalita

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:

οopravila všechny zdvojené požadavky na vykazování údajů a posílila koordinaci s jinými institucemi (např. s orgánem EBA). Nedostatečná koordinace může znamenat, že tytéž informace jsou požadovány v různých formátech a šablonách;

οpřezkoumala, zda požadavky na vykazování údajů uplatňují zásadu proporcionality (např. krátkodobá opatření, granularita výkaznictví);

οznovu posoudila relevantnost, četnost a lhůty pro požadavky na vykazování údajů;

οznovu posoudila výpočet poplatku za dohled v jednotném mechanismu dohledu – např. zda je poplatek za dohled stále hrazen vnitrostátním příslušným orgánům.

5. Kontroly na místě

OTÁZKA 25: Jak byste na stupnici od 1 (= velmi dobrá) do 5 (= velmi špatná) ohodnotili kvalitu kontrol na místě provedených v rámci jednotného mechanismu dohledu z hlediska komplexnosti pokrytí kontrolovaného tématu?
1
7
10,1 %

2
29
42,0 %

3
14
20,3 %

4
4
5,8 %

5
0
0,0 %

–
15
21,7 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 26: Jak byste na stupnici od 1 (= velmi dobrá) do 5 (= velmi špatná) ohodnotili kvalitu kontrol na místě provedených v rámci jednotného mechanismu dohledu z hlediska pokrytí klíčových rizik týkajících se formálních aspektů?
1
5
7,2 %

2
15
21,7 %

3
24
34,8 %

4
6
8,7 %

5
0
0,0 %

–
19
27,5 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 27: Komu byly po zřízení jednotného mechanismu dohledu adresovány zprávy z kontrol na místě? Dozorčí radě, výboru pro audit, správní radě úvěrové instituce nebo jinému příjemci?

OTÁZKA 28: Jaká zlepšení / zásadní změny byly provedeny oproti kontrolám na místě před zahájením jednotného mechanismu dohledu a kde stále spatřujete prostor pro zlepšení? (viz rámeček 5).

OTÁZKA 29: Zjištění kontrolní zprávy a doporučení nejsou řazena podle úrovní závažnosti. Jste na základě poskytnutých vysvětlení schopni určit, která zjištění je třeba upřednostnit a jak jsou závažná? (viz rámeček 5)
DOZORČÍ RADA
5

VÝBOR PRO AUDIT
1

SPRÁVNÍ RADA
33

JINÝ PŘÍJEMCE
1

SPRÁVNÍ RADA A DOZORČÍ RADA
2

VŠECHNY UVEDENÉ SUBJEKTY
2

–
25

CELKEM
69

OTÁZKA 30: Byla zjištění ve zprávě z kontroly na místě jasně vysvětlena a bylo vám jasné, jak je řešit?
A
41
59,4 %

N
7
10,1 %

–
21
30,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 31: Měli jste možnost vyjádřit se k návrhu zprávy z kontroly na místě v přiměřené lhůtě a projednat ji s týmem, který kontrolu na místě prováděl?
A
46
66,7 %

N
4
5,8 %

–
19
22,7 %

CELKEM
69
100,0 %

Rámeček 5 – Kontroly na místě

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:

οčlenila zjištění kontrol na místě do kategorií podle závažnosti, čímž by se umožnilo stanovení priorit;

οzlepšila režim kontrol na místě, např. rychlejším poskytováním závěrečných zpráv a doporučení, a poskytovala bankám více času na přípravu na jednání před uzavřením kontroly.

6. Společné týmy dohledu

OTÁZKA 32: Existuje jasně stanovený komunikační kanál mezi vaší institucí a společným týmem dohledu jednotného mechanismu dohledu, který odpovídá za dohled nad vaší institucí?
A
65
94,2 %

N
4
5,8 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 33: Pokud ano, který člen společného týmu dohledu je pro vás hlavní kontaktní osobou? (Uveďte prosím funkci, a nikoli jméno dané osoby, např. koordinátor společného týmu dohledu, zaměstnanec vnitrostátního příslušného orgánu atd.)
KOORDINÁTOR SPOLEČNÉHO TÝMU DOHLEDU
38

VNITROSTÁTNÍ PŘÍSLUŠNÝ ORGÁN
5

KOORDINÁTOR SPOLEČNÉHO TÝMU DOHLEDU A VNITROSTÁTNÍ PŘÍSLUŠNÝ ORGÁN
11

KOORDINÁTOR SPOLEČNÉHO TÝMU DOHLEDU NEBO VNITROSTÁTNÍ PŘÍSLUŠNÝ ORGÁN
3

PODLE TÉMATU
6

–
6

CELKEM
69

OTÁZKA 34: Je vaše instituce schopna konzistentně komunikovat s členy společného týmu dohledu v jazyce dle volby vaší instituce?

OTÁZKA 35: Pokud ne, popište prosím případné problémy a možná zlepšení? (viz rámeček 6).
A
57
82,6 %

N
11
15,9 %

–
1
1,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 36: Uskutečňuje společný tým dohledu jednání na místě s vedením vaší instituce?
A
67
97,1 %

N
2
2,9 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 37: Pokud se taková jednání konají, jaká je jejich četnost a délka obecně (uveďte prosím počet jednání za rok).
>12
9

10-12
11

8-9
3

6-7
6

4-5
20

2-3
7

1
2

NĚKDY
3

–
8

CELKEM
69

OTÁZKA 38: Je tato četnost jednání 1 = přílišná, 2 = přiměřená, 3 = nedostatečná?
1
13
18,8 %

2
56
81,2 %

3
0
0,0 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 39: Je délka jednání 1 = přílišná, 2 = přiměřená, 3 = nedostatečná?
1
6
8,7 %

2
62
89,9 %

3
1
1,4 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 40: Je na těchto jednáních vždy přítomen koordinátor společného týmu dohledu?
A
52
75,4 %

N
17
24,6 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 41: Jak byste na stupnici od 1 (= velmi dobrá) do 5 (= velmi špatná) zhodnotili kvalitu dohledu společného týmu dohledu na dálku v rámci jednotného mechanismu dohledu? Pokud jste nebyli v dostatečném kontaktu pro posouzení této otázky, zvolte prosím „–“.
1
4
5,8 %

2
30
43,5 %

3
23
33,3 %

4
8
11,6 %

5
0
0,0 %

–
4
5,8 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 42: Ve srovnání s režimem dohledu, který předcházel jednotnému mechanismu dohledu, se kvalita dohledu na dálku 1 = zlepšila, 2 = nezměnila nebo 3 = zhoršila?

OTÁZKA 43: Pokud jste odpověděli, že se zhoršila nebo zlepšila, vysvětlete prosím, v jakém ohledu (viz rámeček 6).
1
23
33,3 %

2
34
49,3 %

3
8
11,6 %

–
4
5,8 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 44: Ve srovnání s režimem dohledu, který předcházel jednotnému mechanismu dohledu, se efektivnost dohledu na dálku 1 = zlepšila, 2 = nezměnila nebo 3 = zhoršila?

OTÁZKA 45: Pokud jste odpověděli, že se zhoršila nebo zlepšila, vysvětlete prosím proč (viz rámeček 6).
1
10
14,5 %

2
36
52,2 %

3
17
24,6 %

–
6
8,7 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 46: Jsou si členové společného týmu dohledu dostatečně vědomi zvláštních rizik a charakteristik vaší instituce (pokud jde o členy týmu, s nimiž jste se setkali)?
A
57
82,6 %

N
12
17,4 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 47: Byli jste schopni porozumět tomu, které kvalitativní a kvantitativní faktory ovlivnily skóre, kterého jste dosáhli v procesu přezkumu a vyhodnocení, na základě vysvětlení, které podal tým tohoto přezkumu (např. vyjasnění při dvoustranných jednáních)?
A
36
52,2 %

N
32
46,4 %

–
1
1,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 48: Pokud položíte dotazy společnému týmu dohledu, obdržíte odpovědi v přiměřené lhůtě?
A
55
79,7 %

N
14
20,3 %

–
0
0,0 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 49: Byly zaznamenány případy, kdy otázky adresované společnému týmu dohledu zůstaly bez odpovědi nebo byly zodpovězeny nesrozumitelně?
A
18
26,1 %

N
50
72,5 %

–
1
1,4 %

CELKEM
69
100,0 %

OTÁZKA 50: Jsou odpovědi obdržené od společného týmu dohledu jasné a přiměřeně odůvodněné?
A
59
85,5 %

N
8
11,6 %

–
2
2,9 %

CELKEM
69
100,0 %

Rámeček 6 – Společné týmy dohledu

Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:

οzprostředkovala komunikaci se společnými týmy dohledu v jejich zvoleném (domácím) jazyce, například u technických záležitostí. Například někdy byly dokumenty v národním jazyce banky požadovány v anglickém jazyce, ačkoli někteří členové společného týmu dohledu měli stejnou národnost. Koordinátor a členové společného týmu dohledu musí jazyku zvolenému institucí dostatečně rozumět, aby byli schopni číst informace a rozumět jim;

οzlepšila koordinaci mezi členy společného týmu dohledu z ECB a z vnitrostátních příslušných orgánů. Například poštovní schránka společného týmu dohledu je přístupná jen členům ECB, a nikoli členům vnitrostátního příslušného orgánu.

Příloha IX

Hlavní prvky mechanismu vyvozování odpovědnosti ECB vůči Evropskému parlamentu

Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi
Čl. 20 odst. 1: ECB je odpovědná za provádění nařízení Evropskému parlamentu a Radě

Čl. 20 odst. 3: Předseda Rady dohledu ECB musí předložit zprávu o provádění úkolů svěřených ECB veřejně Evropskému parlamentu

Čl. 20 odst. 5: Na žádost Parlamentu se předseda Rady dohledu musí zúčastnit slyšení ohledně výkonu jejích úkolů v oblasti dohledu

Čl. 20 odst. 6: ECB musí ústně nebo písemně odpovědět na otázky, které jí položí Parlament […]

Čl. 20 odst. 8: Je-li takové jednání nezbytné pro výkon pravomocí Parlamentu podle Smlouvy o fungování EU, musí Rada dohledu na žádost svého předsedy za zavřenými dveřmi vést důvěrná ústní jednání o svých úkolech v oblasti dohledu s předsedou a místopředsedy příslušného výboru Parlamentu.

Čl. 20 odst. 9: ECB musí za podmínek stanovených ve Smlouvě o fungování EU loajálně spolupracovat při všech vyšetřováních ze strany Parlamentu.

Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem a Evropskou centrální bankou

01ECB každoročně předkládá Parlamentu zprávu o provádění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013. Předseda Rady dohledu předkládá výroční zprávu Parlamentu na veřejném slyšení.

02Na žádost příslušného výboru Parlamentu se předseda Rady dohledu účastní řádných veřejných slyšení týkajících se plnění úkolů v oblasti dohledu. Příslušný výbor Parlamentu a ECB se dohodnou na termínech uspořádání dvou takových slyšení v následujícím roce.

03Předseda Rady dohledu může být mimoto zván k účasti na dodatečných ad hoc výměnách názorů s příslušným výborem Parlamentu ohledně otázek týkajících se dohledu.

04Je-li to nezbytné k výkonu pravomocí Parlamentu v souladu se Smlouvou o fungování EU a právem EU, předseda příslušného výboru může písemně a s udáním důvodů žádat o uspořádání zvláštních důvěrných schůzí s předsedou Rady dohledu.

05Na odůvodněnou žádost předsedy Rady dohledu nebo předsedy příslušného výboru Parlamentu a po vzájemné dohodě se řádných slyšení, výměn názorů ad hoc a důvěrných schůzí mohou účastnit zástupci ECB, kteří jsou členy Rady dohledu, nebo vysoce postavení zaměstnanci pověření výkonem dohledu.

06Řádná slyšení, výměny názorů ad hoc a důvěrné schůze se mohou týkat veškerých aspektů činnosti a fungování jednotného mechanismu dohledu zahrnutých do nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

07Těchto důvěrných schůzí se může účastnit pouze předseda Rady dohledu a předseda a místopředsedové příslušného výboru Parlamentu.

08ECB poskytne příslušnému výboru Parlamentu přinejmenším souhrnný a smysluplný záznam jednání Rady dohledu, který umožní získat přehled o diskusích, a to včetně anotovaného seznamu rozhodnutí.

Zdroj: EÚD.

Příloha X

Struktura procesu podávání zpráv u kontroly na místě

Zdroj: EÚD, převzato s úpravami od ECB.

Odpověď ECB

Shrnutí

ECB oceňuje práci odvedenou Evropským účetním dvorem (EÚD), která pomůže dále zlepšit fungování jednotného mechanismu dohledu (SSM). ECB by však ve zprávě EÚD uvítala explicitnější uznání hlavních úspěchů dosažených při vytváření SSM.

SSM je jednou z nezbytných součástí bankovní unie a jeho vznik byl základním pilířem nezbytným k ukončení nejchaotičtější etapy krize v eurozóně. Společně s vnitrostátními příslušnými orgány (NCA) ECB ustavila SSM v mimořádně krátkém a náročném období v délce necelých 13 měsíců. Toto nesmírné úsilí umožnilo převzít od 4. listopadu 2014 přímý dohled nad nyní 129 významnými skupinami dohlížených subjektů s přibližně 1 200 dohlíženými subjekty a dále provést nezbytné úkony v oblasti dozoru nad dohledem nad méně významnými institucemi. Od té doby ECB nadále dosahuje značného pokroku při harmonizaci postupů dohledu na evropské úrovni a v současnosti přijímá každý rok více než 1 500 rozhodnutí v oblasti dohledu.

Význam a rozsah této činnosti i s tím spojených výsledků veřejnost velmi vnímá a ECB má za to, že zprávě by prospělo, kdyby tuto skutečnost vyjádřila jednoznačněji.

VII

ECB by ráda vysvětlila, že rozhodnutí, že Rada dohledu nevykonává kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu nebo lidskými zdroji, není na jejím uvážení. Je třeba uvést, že Rada dohledu není rozhodovací orgán ECB, ale další orgán doplněný do institucionální struktury ECB nařízením o SSM, což je sekundární právní předpis. Je třeba zachovat pravomoci Rady guvernérů a Výkonné rady v oblasti lidských a finančních zdrojů stanovené v primárním právu. Dále by ECB ráda upozornila, že mezi lidskými a finančními zdroji a Radou dohledu existuje vazba v článku 15.1 jednacího řádu ECB, který stanovuje, že „[v]údaje související s úkoly v oblasti dohledu jsou v rozpočtu [ECB] samostatně identifikovatelné a konzultují se s předsedou a místopředsedou Rady dohledu“.

Skutečnost, že Rada dohledu nevykonává kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu a lidskými zdroji, je podle názoru ECB slučitelná se zásadou oddělení a neohrožuje nezávislost měnové politiky ECB a její funkci dohledu. Zásada oddělení vyžaduje funkční oddělení těchto dvou funkcí, ale nevyžaduje, aby měla Rada dohledu úplnou kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu a nad lidskými zdroji ECB nebo vnitrostátních příslušných orgánů. Jak je konstatováno v poznámce pod čarou č. 14 ve zprávě EÚD, nařízení o SSM se nevztahuje na odpovědnost Výkonné rady za řízení ECB a její vnitřní organizace, včetně otázek rozpočtu a lidských zdrojů.

Stejně tak zavedení tzv. sdílených služeb, tj. organizačních složek, které poskytují podporu pro obě funkce, nevede ke střetu zájmů, a je tedy slučitelné se zásadou oddělení. Zavedení takových sdílených služeb zaručuje vyloučení duplicity činností v zájmu účelnosti a účinnosti poskytování služeb. Tento přístup je také vyjádřen ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ECB o oddělení (ECB/2014/39), podle kterého „účinné oddělení funkce měnové politiky a funkce dohledu by však zároveň nemělo bránit tomu, aby se tam, kde je to možné a vhodné, využily veškeré výhody, které lze předpokládat v důsledku spojení těchto dvou funkcí v rámci téže instituce“.

Koncepce a metodika auditu

19

ECB je toho názoru, že veškeré důkazní informace vycházející z pravomoci EÚD kontrolovat „výkonnost správy ECB’’, která je zakotvena v článku 27.2 Statutu ESCB a čl. 20 odst. 7 nařízení o SSM, byly poskytnuty. Výraz „výkonnost“ znamená podstatně širší a obecnější pojem. V tomto ohledu ECB odmítá konstatování EÚD, že poskytla z požadovaných informací velmi málo. V souladu se svými povinnostmi stanovenými ve Statutu ESCB a nařízení o SSM ECB s EÚD plně spolupracovala, aby audit usnadnila, a vynaložila značný objem zdrojů a času, aby auditorskému týmu poskytla podstatné množství dokumentů a vysvětlení. Některé dokumenty (např. zápisy ze zasedání Rady dohledu, jednotlivá rozhodnutí v oblasti dohledu) však nebylo možné poskytnout, protože se netýkaly výkonnosti správy ECB, jak ukládá Statut ESCB a jak se odráží v nařízení o SSM.

Správa a řízení

30

V jednom případě došlo ke zpoždění návaznosti na řízení před správní revizní komisi, a to z důvodu složitosti případu a potřebě respektovat právo příslušného dohlíženého subjektu být vyslyšen.

39

Řídicí výbor řádně posoudil klady a zápory a rozhodl ponechat stávající pracovní podmínky jako nejlepší možnou volbu.

40

ECB by ráda uvedla, že úplné oddělení je nutné, pouze pokud jde o plnění úkolů dohledu a měnové politiky, aby nedocházelo ke střetu zájmů. Nevztahuje na ty organizační složky, jako jsou sdílené služby, které se nepodílejí na definování příslušných politik.

42

ECB by ráda uvedla, že identifikovat „sdílené služby“ je možné pouze v případech, v nichž jejich podpora nevede ke střetu zájmů mezi cíli ECB v oblasti dohledu a měnové politiky, jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění rozhodnutí ECB/2014/39. Sdílené služby jsou organizační složky podporující funkce politik ECB prostřednictvím odborných technických zkušeností, které nemají vliv na přípravu politik ECB.

45

Koncepce „čínských zdí“ nebyla do nařízení o SSM začleněna co do litery ani co do smyslu. Namísto toho byl přijat jiný přístup, tj. umožnit komunikaci a výměnu informací, pokud to nevyvolává střet zájmů, s cílem využít výhod pozitivních synergií vytvořených existencí měnové politiky a funkcí dohledu „pod jednou střechou“. Za tímto účelem čl. 25 odst. 3 nařízení o SSM stanovuje, že ECB „přijímá a zveřejňuje… všechny nezbytné vnitřní předpisy včetně předpisů týkajících se služebního tajemství a výměny informací mezi oběma funkčními oblastmi“. Toto ustanovení výslovně uznává možnost výměny informací mezi těmito dvěma funkčními oblastmi.

51

Viz odpověď ECB na první část bodu VII.

60

ECB by ráda doplnila, že z důvodu souvisejících s pracovní zátěží a na základě rámcové dohody z prosince 2015 Výbor interních auditorů (IAC) rozhodl v červenci 2016 rozdělit pracovní skupinu pro audit odpovědnou za SSM/statistiku na pracovní skupinu pro audit odpovědnou za SSM a pracovní skupinu pro audit odpovědnou za statistiku. Tato změna nabude účinku na konci roku 2016.

63

Členové pracovní skupiny pro audit navržení národními centrálními bankami / vnitrostátními příslušnými orgány mají rozsáhlé zkušenosti s bankovním dohledem včetně několikaletého působení na vedoucí úrovni.

Společná odpověď ECB na body 73–74

ECB je toho názoru, že pokrytí vysoce a středně rizikových oblastí a klíčových prvků je zajištěno.

ECB je toho názoru, že plánovací přístup splňuje profesní standardy. I když neexistuje žádný povinný rizikový cyklus, model hodnocení rizik zohledňuje dříve provedenou auditní činnost v oblasti souvisejících procesů. Výběr auditů je založen na hodnocení rizik, které se upravuje každého čtvrt roku, a rozhodnutí o tom, co bude předmětem auditu, rovněž zohledňuje dobu posledního auditu a pokrytí rizikových oblastí v rámci příslušného procesu.

75

Zdroje ředitelství pro interní audit pokrývají celé spektrum operací a činností ECB. ECB je toho názoru, že vyjádřený poměr musí být zasazen do celkového kontextu. Pro konkrétní předměty auditu v oblasti SSM byl ustaven zvláštní tým, který se v ředitelství pro interní audit postupně budoval. Nebyl však plně k dispozici pro celý rok 2015. V důsledku toho neodpovídá celkové číslo za rok 2015 současné situaci.

76

ECB by ráda doplnila, že kalibrace opravuje např. nekonzistentnosti v uplatňování modelu ratingu rizik, který slouží jako nástroj pro stanovení priorit. Profesní standardy vyžadují, aby priority interního auditu byly v souladu s cíli organizace, a uvádějí, že plány auditu „jsou mimo další faktory založeny na hodnocení rizik a expozic“.¹ ECB má za to, že tento přístup splňuje profesní standardy.

77

Při stanovování priorit se zohlednila skutečnost, že některé procesy byly stále ve „fázi vývoje“. ECB je toho názoru, že vybrané audity měly větší přínos v současné etapě v porovnání s přezkumy procesů SREP nebo bankovní krize, které byly naplánovány na střednědobý horizont.

Mechanismy vyvozování odpovědnosti

Společná odpověď na bod 78 a násl.

ECB je toho názoru, že podléhá silnému rámci vyvozování odpovědnosti (popsanému v příloze IX zprávy) a v plném rozsahu splňuje příslušná ustanovení statutu ESCB, nařízení o SSM a interinstitucionálních dohod s Evropským parlamentem a Radou. Stávající rámec počítá s podrobnými pravidly vyvozování odpovědnosti vypracovanými zvláště pro ECB. Ta jsou tedy relevantnější než „situační zpráva Evropského účetního dvora o mechanismech EU v oblasti vyvozování odpovědnosti”.

89

I když ECB souhlasí s tím, že formální rámec výkonnosti by mohl být užitečným nástrojem poměřování efektivnosti bankovního dohledu, jeho vývoj bude vyžadovat více času. Důvodem je praktická potřeba založit rámec na relevantních ukazatelích, jejichž určení vyžaduje zkušenost. Navíc by se takové ukazatele měly měřit několik let.

91

ECB konstatuje, že citovanou technickou poznámku MMF připravili jeho pracovníci a nepředstavuje oficiální stanovisko MMF. ECB proto nesouhlasí s tím, aby publikace Working Paper byly považovány za odpovídající referenční podklady.

ECB by rovněž ráda vysvětlila, že v souladu s článkem 23.1 jednacího řádu ECB jsou jednání Rady dohledu důvěrná. To odpovídá přísným požadavkům na zachování služebního tajemství, kterým ECB podlého podle článku 37 Statutu ESCB a článku 27 nařízení o SSM. K zajištění plné odpovědnosti ECB v souladu s interinstitucionální dohodou s Evropským parlamentem poskytuje příslušnému výboru Parlamentu úplný a smysluplný záznam z jednání Rady dohledu, který umožňuje porozumět jednání, včetně anotovaného seznamu rozhodnutí.

92

ECB by ráda zdůraznila, že probíhající přezkum nařízení o SSM prováděný Evropskou komisí plně podporuje a po podpisu dohody o důvěrnosti a zachování mlčenlivosti požadované informace Evropské komisi poskytla.

Dále by ECB ráda objasnila, že přezkum nařízení o SSM není součástí rámce vyvozování odpovědnosti, jak jej definuje nařízení o SSM.

94

ECB by ráda doplnila, že jak je konstatováno v bodě 93, na své internetové stránce věnované bankovnímu dohledu zveřejnila„komplexní informace“ o tom, jak plní své úkoly v oblasti dohledu. Vedle obecných pokynů týkajících se bankovního dohledu zveřejnila ECB značné množství dokumentů, v nichž je vysvětleno nastavení její politiky a postupů v oblasti dohledu (např. všeobecné zásady ECB týkající se možností a případů vlastního uvážení dostupných v rámci právních předpisů Unie). ECB se neustále snaží zvyšovat transparentnost svých postupů v oblasti dohledu a v nadcházejících měsících zveřejní další informace o nastavení politiky, jakmile budou dokončeny požadované veřejné konzultace. Pokud jde o SREP, ECB zveřejnila v únoru 2016 materiál „SMM SREP Methodology Booklet“, který se zabývá právním základem a metodikou procesu SREP. Tyto dokumenty popisující nastavení politiky a postupy ECB jsou pro úvěrové instituce důležitější než interní příručka dohledu.

ECB používá také další komunikační nástroje (odborné semináře pro banky, přednášky, dialog se společnými týmy dohledu na téma dohledu, tiskové zprávy, konference, telefonáty s výkonným vedením), aby dohlížené subjekty informovala o svých dohledových přístupech.

ECB je tedy toho názoru, že informace poskytované dohlíženým subjektům jsou pro řádné pochopení fungování dohledu SSM dostatečné.

Společná odpověď na body 95 a 96

ECB je toho názoru, že informace, které poskytuje, jsou dostatečné. Pokud jde o pohled bank na poskytování informací v kontextu SREP, ECB vzala s potěšením na vědomí, že polovina ze 69 bank, které odpověděly na dotazník, považovala informace od ECB o procesu SREP a výsledcích SREP za velmi zevrubné nebo alespoň dosti vyvážené.

Z hlediska kvality informací o postupech dohledu poznamenává ECB, že 68 % respondentů považovalo kvalitu těchto informací za postačující.

103

Pokud jde o potřebu provádět průzkumy, ECB poznamenává, že od vzniku SSM je v úzkém spojení s bankovními federacemi včetně Evropské bankovní federace (EBF), která v rámci své práce na „zkušenostech bank s dohledem v rámci SSM v roce 2015“ (tuto činnost hodlá opakovat každoročně) provedla (ve spolupráci s vnitrostátními bankovními asociacemi) průzkum zahrnující 94 ze (v té době) 122 významných institucí. Na doporučení uvedená ve zprávě EBF odpověděla předsedkyně a také následovala jednání na technické úrovni se zástupci bank.

Protože zatím se ECB zaměřovala na zprovoznění SSM v plném rozsahu, začne nyní uvažovat o možnosti provádět své vlastní průzkumy za předpokladu, že přinesou zřetelnou přidanou hodnotu (zejména se nesmí překrývat s průzkumy prováděnými dalšími zainteresovaným stranami).

Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů

110

ECB by ráda vysvětlila, že poměr 25 % pracovníků ECB a 75 % pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů byl při vzniku SSM široce sdílený srovnávací standard a nikoli formálně stanovený cíl.

115

ECB by ráda připomněla, že i když určité paralely mezi hodnocením významnosti u globálně systémově významných bank (G-SIB) a metodikou ECB používající zařazování do uskupení lze nalézt, na metodiku EBA nemají žádnou návaznost. Metodika ECB například nekategorizuje banky podle přístupu EBA ani nestanoví hodnocení G-SIB nebo hodnocení významnosti. Cílem zařazování do uskupení prováděného ECB je zavést pro významné instituce podkategorie za účelem uplatňovaní proporcionality a tím vytvářet výchozí bod pro určení počtu pracovníků v rámci kategorie významných institucí.

119

Viz odpověď ECB k bodu 115.

… avšak protichůdné hierarchické linie, …

Viz odpověď ECB k bodu 147.

141 (c)

ECB poznamenává, že toto technické omezení bylo vyřešeno 6. září 2016.

147

ECB je toho názoru, že formulace „protichůdné hierarchické linie“ je nepřiměřená. ECB má za to, že vznikly paralelní, ale nikoli protichůdné hierarchické linie. V důsledku organizačního uspořádání SSM odpovídá za veškeré úkoly mimo SSM a za všechny záležitosti týkající se hierarchie a lidských zdrojů výhradně vedení vnitrostátního příslušného orgánu.

149

ECB zastává názor, že na certifikační program dohledu na dálku je příliš brzy. Řídicí skupina pro odbornou přípravu v oblasti dohledu v současnosti navrhuje a zavádí společné celosystémové osnovy odborné přípravy pro všechny příslušné zaměstnance SSM; certifikační program by byl předčasný. Omezení programu odborné přípravy na dohled na dálku by pominulo skutečnost, že se zaměstnanci budou časem obměňovat, a proto by měli mít k dispozici obecněji použitelné osnovy.

Dohled na místě

159

Tato kategorizace se změní po revizi příručky SSM v souvislosti se zavedením koncepce „minimální míry dohledu“, jak vysvětluje bod 163.

178

ECB by ráda vysvětlila, že formální pokyny ke konzistentní kategorizaci zjištění bude obsahovat aktualizace kapitoly 6 příručky SSM provedená v roce 2016.

182

ECB by ráda vysvětlila, že informace o tom, kdo by se měl za úvěrovou instituci zúčastnit závěrečného jednání, budou uvedeny v příručce pro kontroly na místě, která bude vydána v průběhu roku 2016.

Závěry a doporučení

184

ECB nesouhlasí s tvrzením, že audit potvrdil oblast, jež nepodléhá žádné kontrole, která vznikla od vytvoření SSM. Podle názoru ECB Účetní dvůr obdržel všechny informace a dokumentaci potřebné k posouzení výkonnosti správy ECB v souladu s článkem 27.2 Statutu ESCB a čl. 20 odst. 7 nařízení o SSM.

Viz také naši připomínku k bodu 80, který popisuje různé úrovně zavedených mechanismů kontroly a vyvozování odpovědnosti.

186

Viz odpověď ECB k bodům 40 a 45.

187

Viz odpověď ECB k bodům 73 a 74.

Doporučení 1

ECB souhlasí s první částí doporučení a s cílovým datem provedení, bude-li schváleno Radou guvernérů.

ECB se vynasnaží svůj rozhodovací proces dále zefektivnit. Ve skutečnosti již v tomto směru zavedla řadu opatření, zejména písemné přijímání většiny rozhodnutí v oblasti dohledu a normalizaci dokumentace předkládané rozhodovacím orgánům. Kromě toho pracuje ECB na delegačním rámci pro rozhodnutí v oblasti dohledu, který by umožnil přenést přijímání rutinních rozhodnutí v oblasti dohledu na nižší úroveň.

ECB souhlasí s druhou částí doporučení. Sekretariát Rady dohledu kontrolní seznamy, šablony a vývojové diagramy již vypracoval a v září 2016 je poskytne zaměstnancům v organizačních složkách, které se zabývají bankovním dohledem. Sekretariát bude tento soubor nástrojů dále rozvíjet a nabídne školení v jejich používání.

Doporučení 2

ECB souhlasí s bodem i) doporučení.

S bodem ii) doporučení ECB nesouhlasí.

Šedesátý šestý bod odůvodnění uvádí oddělenou hierarchickou linii pouze pro zaměstnance, kteří plní úkoly svěřené ECB tímto nařízením, a zaměstnanci sdílených služeb mezi uvedené pracovníky nepatří. Přísné provádění této zásady u sdílených služeb by podstatně zvýšilo náklady a snížilo efektivitu provozní správy ECB.

ECB nesouhlasí s bodem iii) doporučení.

ECB je přesvědčena, že předseda a místopředseda se v mezích právního rámce na stanovování rozpočtu již výrazně podílejí. Jak stanoví jednací řád, s předsedou a místopředsedou se konzultuje. Nařízení o SSM stanoví, že místopředseda je členem Výkonné rady ECB a Rady guvernérů, což je nejvyšší rozhodovací orgán. Díky tomu se hlediskům funkce dohledu dostane řádné pozornosti a zároveň je zajištěna vysoká míra vlivu a transparentnosti.

Doporučení 3

ECB s doporučením souhlasí v závislosti na rozhodnutí přidělit na interní funkci auditu další prostředky.

188

ECB by chtěla vysvětlit, že „neuvalila“ omezení přístupu k dokumentům. EÚD by měl mít přístup k dokumentům v souladu se svými pravomocemi stanovenými v článku 27.2 Statutu ESCB a čl. 20 odst. 7 nařízení o SSM. Nejde tedy o nedostatečnou spolupráci, ale o odlišný výklad oblasti kontrolní pravomoci.

Doporučení 4

ECB bere doporučení na vědomí a bude s Účetním dvorem nadále plně spolupracovat, aby mu umožnila výkon jeho pravomocí vymezených ve Statutu ESCB a nařízení o SSM.

Doporučení 5

ECB s doporučením souhlasí s tím, že:

ECB souhlasí s nutností zprůhlednit své činnosti v oblasti dohledu. V tomto ohledu se priority jednotného mechanismu dohledu zveřejňují jakožto ústřední bod a cíl činností v oblasti dohledu. Ve výroční zprávě ECB o činnosti dohledu, zveřejněné na internetových stránkách ECB, uvádí ECB opatření přijatá za účelem splnění tohoto cíle. Kromě toho jsou ve výroční zprávě zveřejněny komplexní statistiky. Ty zahrnují mj. počet schvalovacích řízení, oznámená porušení práva EU, vynucovací a sankční opatření a počet provedených kontrol na místě rozčleněných podle kategorií rizik a uskupení.

ECB je v úzkém spojení s bankovními federacemi, včetně Evropské bankovní federace, která v rámci své práce na „zkušenostech bank s dohledem v rámci SSM v roce 2015“ provedla průzkum mezi 94 z (tehdy) 122 významných institucí. Tento průzkum proběhl ve spolupráci s vnitrostátními bankovními asociacemi. Měl by se opakovat každý rok. Na doporučení uvedená ve zprávě EBF odpověděla předsedkyně a také následovala jednání na technické úrovni se zástupci bank.

Protože se ECB v minulosti zaměřila na zprovoznění SSM v plném rozsahu, může začít uvažovat o možnosti provádět své vlastní průzkumy za předpokladu, že přinesou zřetelnou přidanou hodnotu. Zejména by se neměly překrývat se stávajícími průzkumy prováděnými bankovními federacemi, včetně průzkumu uvedeného výše.

ECB bude nadále rozvíjet smysluplný a komplexní soubor ukazatelů, který rozšíří informace zveřejňované ve výroční zprávě i jinými prostředky.

Společná odpověď na body 191–195

Viz připomínky ECB k bodům 104 až 149.

ECB by chtěla poznamenat, že jak uvádí bod 9 zprávy, SSM zahrnuje ECB a vnitrostátní příslušné orgány. Veškeré zajišťování personálních zdrojů pro společné týmy dohledu i pro kontroly na místě musí probíhat v mezích institucionálního rámce stanoveného primárním právem EU. To znamená respektovat odlišné institucionální uspořádání ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a zároveň v maximální míře usilovat o spolupráci a dialog.

Od skončení terénní části tohoto auditu došlo ke značnému pokroku ve zpracovávání jednotných osnov odborné přípravy v oblasti SSM – byla vytvořena řídicí skupina pro odbornou přípravu v oblasti dohledu, podporovaná expertní skupinou složenou ze zástupců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů. Hmatatelné výsledky začne přinášet na podzim 2016.

Doporučení 6

ECB s doporučením souhlasí s tím, že:

ECB se domnívá, že změna nařízení o rámci SSM nemusí být nutná. Ustanovení čl. 6 odst. 3 nařízení o SSM zřetelně uvádějí, že vnitrostátní příslušné orgány jsou povinny pomáhat ECB s prováděním jejích úkolů. Navíc mají vnitrostátní příslušné orgány v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení o SSM povinnost v dobré víře spolupracovat. Článek 3 a násl. nařízení o rámci SSM zřetelně uvádějí povinnost vnitrostátních příslušných orgánů poskytnout zaměstnance pro společné týmy dohledu; čl. 4 odst. 5 nařízení o rámci SSM stanoví, že ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti se společnými týmy dohledu.

ECB zajišťování personálních potřeb společných týmů dohledu (z hlediska kvality i kvantity) pečlivě sledovala a bude tak činit i nadále a po konzultaci s vnitrostátními příslušnými orgány bude zkoumat, jak zabezpečit, aby společné týmy dohledu byly vždy dostatečně personálně zajištěny, aniž by vylučovala možnost navrhnout Radě dohledu / Radě guvernérů změnu rámcového nařízení, bude-li to považovat za nutné.

Doporučení 7

ECB s doporučením souhlasí a bude se jím zabývat společně s doporučením 10 s cílem provést je do konce roku 2018 s tím, že:

ECB by chtěla vysvětlit, že právní rámec pro zřizování společných týmů dohledu existuje. Článek 4 rámcového nařízení již stanoví systém jmenování členů společných týmů dohledu na základě dialogu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány i možnost ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány jmenování změnily. V této souvislosti by se měla vypracovat opatření, která umožní uplatňování článku 4 v plném rozsahu, nikoliv jeho oslabení. ECB tedy souhlasí s podstatou doporučení, ale domnívá se, že by se měl zdůraznit prvek spolupráce. Zřizování a fungování společných týmů dohledu je od začátku jednotného mechanismu dohledu výsledkem společného úsilí ECB/SSM a vnitrostátních příslušných orgánů / národních centrálních bank. ECB se opírá o schopnost vnitrostátních příslušných orgánů / národních centrálních bank poskytnout personální zdroje s adekvátní úrovní odborných znalostí a zkušeností a s dalšími dovednostmi potřebnými pro požadovaný profil společného týmu dohledu.

Navíc je třeba zdůraznit, že ani vnitrostátní příslušné orgány, ani ECB v současnosti nemají nadbytek zaměstnanců a nemohou si vybírat osoby s ideální kvalifikací pro daný společný tým dohledu. Proto ECB také považuje za účinný prostředek provádění aktivní správy jednotlivých případů, kdy lze zjistit nutnost dalšího rozvoje nebo úpravy personálního zajištění. Tento přístup podporuje zavedení pilotního získávání zpětné vazby k SSM společně s dalším vypracováváním osnov odborné přípravy v oblasti SSM. Posílení těchto nástrojů je také v souladu s obsahem této zprávy i dalších doporučení EÚD.

V neposlední řadě jsou zde doporučení odboru pro zajištění kvality dohledu zpřesnit metodiku stanovování velikosti a složení společných týmů dohledu v návaznosti na rizikový profil bank a na program dohledových šetření, aby bylo možné tento rizikový profil vyřešit a zabezpečit zavedení ročního procesu zajišťování personálních potřeb společných týmů dohledu na základě dialogu s vnitrostátními příslušnými orgány.

Doporučení 8

ECB s tímto doporučením souhlasí, podaří-li se překonat právní (důvěrnost) a technické překážky. Proto nejdříve zpracuje studii proveditelnosti.

ECB zastává názor, že úplná představa o zdrojích v oblasti dohledu z hlediska kvantity i kvality se zdá být nezbytným opatřením k jejich účinnému a účelnému nasazování. Nicméně pokusy zpracovat tuto databázi se zatím setkávají s právními překážkami, které pramení z nutnosti dodržovat právní předpisy členských států, jež chrání důvěrnost osobních údajů. Na základě tohoto doporučení se bude ECB možností vytvoření této databáze nadále zabývat, tzn. že zpracuje studie právní a technické proveditelnosti.

Doporučení 9

ECB doporučení přijímá.

Doporučení 10

ECB doporučení přijímá.

ECB konstatuje, že systém by neměl příliš podrobně a byrokraticky diktovat, kolik pracovníků je v každém společném týmu dohledu zapotřebí. Zaměstnanci by se spíše měli řídit účinně s určitou volností uvážení.

Doporučení 11

ECB doporučení přijímá.

Pokud jde o pravidelný přezkum modelu zařazování do uskupení, ECB konstatuje, že v současnosti probíhá řádný pololetní přezkum.

Doporučení 12

ECB doporučení přijímá.

Počet zaměstnanců odboru ECB pro centralizované kontroly na místě, kteří působí na místě, se stále zvyšuje, aby bylo k dispozici více vedoucích misí. V této souvislosti je nezbytná aktivní a bezpodmínečná podpora kolegů z vnitrostátních příslušných orgánů. Kromě toho o tom, které kontroly má ECB vést, a které nikoliv, rozhodují koordinátoři společných týmů dohledu, někdy na návrh odboru ECB pro centralizované kontroly na místě.

Vzhledem k výše uvedenému a na základě způsobu podávání a vyřizování žádostí v minulosti i zvyšující se místní zátěže v některých zemích v důsledku nového postupu současná personální situace ECB skutečně neumožňuje účastnit se všech kontrol, které by měla ECB vést (pravidelných kontrol na místě, tematických přezkumů, mimořádných situací…); ačkoliv se stále usiluje o určitou optimalizaci – například povyšování a nástroje v oblasti smíšených týmů, bylo by ke splnění veškerých požadavků zapotřebí více zaměstnanců odboru ECB pro centralizované kontroly na místě.

Doporučení 13

ECB doporučení přijímá.

ECB by chtěla uvést, že pokud jde o část doporučení, která se týká informačního systému, tuto otázku částečně vyřeší nadcházející verze systému správy informací dohledu IMAS 2.0. Pokud jde o kvalifikaci a dovednosti kontrolorů z vnitrostátních příslušných orgánů, mělo by toto zjištění vyřešit zavedení osnov odborné přípravy v oblasti SSM.

1Srvn. International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing; Performance Standard 2010 – Planning; účinné od 1. ledna 2013 a související Practice Advisory 2010-1.

QJ-AB-16-029-CS-E    ISSN 1977-5628

Vedoucí představitelé EU v roce 2012 rozhodli, že banky eurozóny mají být podrobeny dohledu jednotného mechanismu dohledu (SSM), v němž bude hrát klíčovou roli ECB, řadu funkcí budou ale rovněž vykonávat vnitrostátní příslušné orgány. Tato zpráva pojednává o tom, jak ECB jednotný mechanismus dohledu ustavila, jak zorganizovala jeho práci, a o tom, s jakými výzvami se mechanismus potýká.
Zjistili jsme, že byla relativně rychle zavedena složitá struktura dohledu, složitost nového systému je však výzvou, zejména proto, že nový mechanismus ve velké míře závisí na zdrojích vnitrostátních orgánů dohledu. Přes svou obecnou odpovědnost tak ECB nemá nad některými důležitými aspekty bankovního dohledu dostatečnou kontrolu.
Informace, které ECB poskytla, však nedostačovaly k tomu, aby byl EÚD schopen v úplném rozsahu posoudit, zda ECB řídí jednotný mechanismus dohledu v oblasti správy a řízení, dohledu na dálku a kontrol na místě účinně.