EUROOPA KONTROLLIKODA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel. +352 4398-1

Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx

Veebisait: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditors

Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).

Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016

Print | ISBN 978-92-872-6202-8 | ISSN 1831-0818 | doi:10.2865/108032 | QJ-AB-16-029-ET-C
PDF | ISBN 978-92-872-6206-6 | ISSN 1977-5652 | doi:10.2865/173532 | QJ-AB-16-029-ET-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6183-0 | ISSN 1977-5652 | doi:10.2865/76947 | QJ-AB-16-029-ET-E

© Euroopa Liit, 2016

Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.

4. joonise kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguse valdajalt.

Käesolevas aruandes esitatud teiste asutuste (nagu Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, IMF) koostatud dokumentidest võetud tekstide tõlked ei pruugi olla asutuste endi tehtud ametlikud tõlked.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?

Tasuta väljaanded:

•üksikeksemplarid:
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);

•rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).

(*)Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).

Tasulised väljaanded:

•EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).

Sündmus | Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus | 29.6.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) | 28.6.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust | 18.10.2016
Kõigis keeltes saadud Euroopa Keskpanga ametlikud vastused | 19.10.2016

ET
2016

nr 29

Eriaruanne

Ühtne
järelevalvemehhanism –
hea algus, kuid on vaja
täiendavaid parandusi

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)

Auditirühm

Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tulemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.

Käesoleva aruande koostas turgude reguleerimise ja konkurentsivõimelise majanduse valdkondade eest vastutav IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio Tomé Muguruza. Auditit juhtis kontrollikoja liige Neven Mates, keda toetasid kabinetiülem George Karakatsanis, kabineti atašee Marko Mrkalj, direktor Zacharias Kolias ja auditijuht Mirko Gottmann. Auditirühma kuulusid Boyd Anderson (lähetatud ekspert) ning audiitorid Paraskevi Demourtzidou, Helmut Kern ja Giorgos Tsikkos. Keelealast abi osutas Thomas Everett.

Vasakult paremale: G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P. Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates, T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.

Sisukord

Lühendid

Kokkuvõte

Sissejuhatus

Euroopa Pangandusliidu loomine

Auditi lähenemisviis ja metoodika

Raskused auditi tõendusmaterjali kogumisel

Juhtimine

Loodi keeruline organisatsiooniline struktuur

EKP-poolne töötajate värbamine ühtsesse järelevalvemehhanismi oli ajapiiranguid arvestades mõjus, …

… kuid tugines suurel määral riiklike pädevate asutuste ressurssidele

Vajalikud asutused on loodud nõuetekohaselt ja neid toetab keerukas otsustusprotsess

Otsusetegemine on keerukas protsess, mille käigus vahetatakse teavet eri tasanditel ning milles järelevalvenõukogu sekretariaat osaleb olulisel määral

Järelevalvenõukogu peab vastu võtma väga palju otsuseid, …

… millel on negatiivne mõju juhtkomitee tööle

Kohaldatakse rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahususe põhimõtet, kuid sõltumatuse tajumisega seonduvad riskid

Ühiselt kasutatavatest teenustest tulenevaid riske saaks paremini hinnata

Ühtse järelevalvemehhanismi organsatsioonilise ja finantsstruktuuriga on seotud ka muid rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide sõltumatust ohustavaid riske

Ühtse järelevalvemehhanismi juhatuse ja personali suhtes kohaldatakse eetikamenetlusi ning käitumisjuhendit

Loodud on ühtse järelevalvemehhanismi eetiline raamistik, kuid riiklike pädevate asutuste suhtes kohaldatakse endiselt riiklikke õigusakte ning neil on arvestatav kaalutlusõigus oma eeskirjade määratlemiseks

Siseaudit: kasutusel on terviklikul auditikaval põhinev innovatiivne lähenemisviis, kuid rakendamist takistavad vahendite eraldamise ja planeerimisega seotud probleemid

Siseauditi peadirektoraadi vahendite eraldamine: vajalike töötajate arv oli selgelt määratletud, kuid lõplik töötajate arv ei olnud piisav

Planeerimine põhineb terviklikul auditikeskkonnal, kuid alati ei võeta arvesse parimaid tavasid

Riskihindamismetoodika on üldjuhul asjakohane, kuid see ei taga piisavalt suure ning keskmise riskiga valdkondade täielikku ja õigeaegset käsitlemist

Aruandluskord

i) Ühtse järelevalvemehhanismi kui terviku ülesanded ja vastutusalad on vastavates õigusaktides selgelt määratletud ja avalikustatud

ii) Kontrollikoja auditivolitused on kindlaks määratud ELi toimimise lepingus

iii) Veel ei ole välja töötatud ametlikku tulemusraamistikku, mille abil saada kindlust ühtse järelevalvemehhanismi eesmärkide saavutamise kohta

iv) Parlamendi tehtavat demokraatlikku kontrolli järelevalve üle reguleerivad märkimisväärsed konfidentsiaalsuspiirangud

v) Tagasiside andmise kord on olemas, kuid see ei hõlma veel finantsasutuste üldisi uuringuid

Ühiste järelevalverühmade ülesehitus ja neile ressursside eraldamine

Kõigi järelevalveressursside kavandamine ja prognoosimine ning ressursside ja personali eraldamine

Ühtse järelevalvemehhanismi inimressursside esialgsel prognoosimisel rakendati lihtsat lähenemisviisi, …

… mis ei võtnud täiel määral arvesse kasvavat järelevalvealast töökoormust

Klastrite moodustamise metoodika eesmärk oli lihtsustada esialgset personali eraldamist ühistele järelevalverühmadele, kuid seda tuleks ajakohastada

EKP ressursse eraldatakse vastavalt selle klastrite koostamise metoodikale

Koordinaatorite määramise poliitika eesmärk oli ühtlustamist edendada, kuid alati ei ole seda järgitud

EKP koostöö riiklike pädevate asutustega ja neile toetumine

Ühised järelevalverühmad toetuvad suurel määral riiklike pädevate asutuste personalile, kuid EKP ei oma riiklike pädevate asutuste ressursside üle kontrolli

Ühistes järelevalverühmades töötab endiselt palju asukohariigi pädeva asutuse töötajaid, …

… samas kui paljude riiklike pädevate asutuste eraldatud töötajate arv ei vasta EKP ootustele ühiste järelevalverühmade töötajate arvu suhtes

Ühiste järelevalverühmade ülesehitus, aruandlusahel ja koolituskord

Rahvusvahelised meeskonnad hõlbustavad teadmiste ja parimate tavade vahetamist, …

… kuid vastuoluline aruandlusahel, …

… teabeedastuse ja ülesannete jaotuse ebaselgus …

… ning erinevused riiklike pädevate asutuste horisontaalsete funktsioonide rakendamises ja liigitamises võivad põhjustada ressursside ebatõhusat kasutamist

Ühiste järelevalverühmade riiklikest pädevatest asutustest pärinevate töötajate siduva tulemushindamise puudumine võib tekitada motivatsiooni- ja vähese tulemuslikkuse probleeme

Ühtsel järelevalvemehhanismil puudub integreeritud koolituskava ja järelevalveasutuste sertifitseerimiskava

Kohapealne järelevalve

Kohapealne järelevalvekord on sidus ja terviklik

Kohapealse kontrolli rühmade koostamisel, planeerimisel ja läbiviimisel on ilmsiks tulnud praktilisi puudusi

EKP piiratud osalus kohapealses kontrollis

Planeerimine on üksikasjalik ja keerukas

IT valdkond vajab arendamist

EKP kavandab konkreetseid meetmeid inspektorite ja lähetuste juhtide pädevuse ja oskuste parandamiseks

Selge aruandlusstruktuur, mis ei ole kohati piisavalt üksikasjalik ja mille väärtust võib kahandada aeganõudev protseduur

EKP aruandluskord on hästi struktureeritud

Leidude edastamise eeskirjad on aga puudulikud

Aruannete avaldamiseks kuluv aeg on pikk

Järeldused ja soovitused

Juhtimine

Aruandlus

Ühised järelevalverühmad

Kohapealne kontroll

I lisa. | Ülevaade auditi lähenemisviisist
II lisa. | Teabele juurdepääsu piirangud
III lisa. | Otsustusprotsess
IV lisa. | EKP eelarvemenetlus
V lisa. | Pangandusjärelevalve audit valitud riiklikes jurisdiktsioonides
VI lisa. | Rahvusvahelise Valuutafondi soovitused EKP järelevalvetegevuse läbipaistvuse ja aruandluskohustuse kohta
VII lisa. | Euroopa Komisjoni ülevaatearuande ulatus vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklile 32
VIII lisa. | Riiklike pädevate asutuste ja järelevalve alla kuuluvate asutuste küsitlus
IX lisa. | EKP aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees reguleeriva korra peamised elemendid
X lisa. | Kohapealse kontrolli aruandlusprotsessi ülesehitus

EKP vastus

Lühendid

BCBS: Baseli pangajärelevalve komitee

BIS: Rahvusvaheliste Arvelduste Pank

BUCOM: Euroopa Keskpanga eelarvekomitee

DGMS: mikrotasandi usaldatavusjärelevalve peadirektoraat

EBA: Euroopa Pangandusjärelevalve

EKP: Euroopa Keskpank

EKPS: Euroopa Keskpankade Süsteem

ELTL: Euroopa Liidu toimimise leping

EMU: Majandus- ja rahaliit

ESFS: Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem

IAC: siseaudiitorite komitee

IMAS: teabehaldussüsteem

IMF: Rahvusvaheline Valuutafond

KKK: korduma kippuvad küsimused

SREP: järelevalvealane läbivaatamine ja hindamine

SSM: ühtne järelevalvemehhanism

Kokkuvõte

Mis on ühtne järelevalvemehhanism?

I

2008. aasta ülemaailmne finantskriis põhjustas paljude Euroopa riikide majandusele tõsiseid probleeme. Kriisi negatiivne mõju oli see, et pärast aastaid kestnud piirangute kaotamist ning suuremate riskide võtmist olid mõned laenuasutused kahaneval turul üleekspluateeritud ning olid sunnitud valitsuselt rahalist toetust paluma. Pangapäästeoperatsioonid suurendasid aga valitsemissektori võlga, mis põhjustas investeeringute ja majanduskasvu vähenemist ning suuremat survet pankade maksevõimele.

II

Selleks, et vältida edasisi kriise ning suurendada usaldust pangandussektoris, oli vajalik välja murda ülemääraste riskide võtmise ja valitsusepoolse päästmise surnud ringist. 2012. aastal, püüdes leida püsivat lahendust euroala jaoks, teatasid ELi juhid pankade ühtsest reguleerimisest Euroopa pangandusliidu kaudu.

III

Pangandusliidu peamisteks sammasteks pidid olema euroala pankade tsentraalne järelevalve – mehhanism, mis pidi tagama selle, et maksejõuetuse ohus olevad pangad põhjustaksid maksumaksjatele ja majandusele vaid minimaalseid kulusid – ning ühtlustatud hoiuste tagamise süsteem. Esimene samm, tsentraalse järelevalve loomine, hõlmas 2014. aastal loodud ühtset järelevalvemehhanismi, mis võttis üle suure osa varem riigi ametiasutuste tehtavast järelevalvest. Ühtne järelevalvemehhanism on Euroopa Keskpanga järelevalve all, kuid hõlmab ka osalevaid liikmesriike.

Millest aruanne kõneleb?

IV

Kontrollikojal on volitus auditeerida EKP juhtimise efektiivsust. Seega keskendus kontrollikoda käesolevas auditis sellele, kuidas EKP rajas ühtse järelevalvemehhanismi ning korraldab selle tööd. Eelkõige kontrollis kontrollikoda uue mehhanismi juhtimisstruktuuri (sh siseauditi üksuse tööd), aruandluskorda (sh välisauditit), pangandusjärelevalverühmade (nii kohapealsete kui ka muude) organiseerimist ja vahendite eraldamiste ning kohapealse kontrolli protseduuri.

V

Kontrollikojale sai aga ilmsiks, et kavandatud auditi kõikides valdkondades esines oluline takistus: lahkhelid EKPga kontrollikoja volituse täpsete tingimuste ja dokumentidele juurdepääsu õiguse üle. EKP väitis, et need on väljaspool kontrollikoja pädevust, ega nõustunud jagama osa dokumente, mida kontrollikoda vajas audititöö lõpuleviimiseks. Seetõttu saab kontrollikoda esitada vaid osalise hinnangu selle kohta, kas EKP haldab ühtset järelevalvemehhanismi juhtimise, mujal kui kohapeal toimuva järelevalve ja kohapealse kontrolli valdkondades mõjusalt.

Millised on kontrollikoja leiud?

VI

Kontrollikoda sai piisavalt teavet, järeldamaks, et ühtne järelevalvemehhanism loodi vastavalt ajakavale. Riiklike järelevalveasutuste osalemise tõttu on järelevalvestruktuur küllaltki keerukas ning eeldab EKP töötajate ja riiklike pädevate asutuste nimetatud esindajate vahelist tõhusat koordineerimist ja teabevahetust. See on probleemiks juhtimise vallas, kus keerukad teabevahetusmenetlused võivad piirata juhtkonna otsusetegemise tõhusust ja mõjusust.

VII

EKP on seadusega kohustatud hoidma oma rahapoliitika ja järelevalvetegevuse selgelt lahus. Järelevalvega tegeleb järelevalvenõukogu, kes esitab otsuste ettepanekud EKP nõukogule. EKP siseselt puudub aga ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogul kontroll järelevalve eelarve ja personali üle. See tekitab kahtlusi seoses nende kahe EKP tegevusvaldkonnaga. Samuti teeb muret asjaolu, et mõned EKP osakonnad osutavad teenuseid mõlemale valdkonnale, kuid puuduvad selged eeskirjad ja aruandlussuunised, mis aitaksid vähendada võimalikku eesmärkide konflikti.

VIII

Üks sellistest ühiselt kasutatavatest teenustest on siseaudit. Kontrollikoda leidis, et siseauditi talitus on alarahastatud tööks ühtse järelevalvemehhanismi alal, mistõttu sellele pööratakse vähem tähelepanu kui muudele auditiülesannetele. Kuigi vajalike audititeemade kindlakstegemiseks on tehtud rahuldav riskihindamine, on praegu siseauditi talitusele kättesaadavad vahendid ebapiisavad, tagamaks, et ühtse järelevalvemehhanismi kõige riskialtimaid aspekte käsitletakse mõistliku aja jooksul.

IX

EKP pingutusi läbipaistvuse ja vastutuse tagamisel ühtse järelevalvemehhanismi eest Euroopa Parlamendi ja avalikkuse ees nõrgendab asjakohase mehhanismi puudumine, mille abil hinnata järelevalve mõjusust ja selle kohta aru anda.

X

Järelevalvepersonali suurus määrati algselt, enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist, väga lihtsa lähenemisviisi abil, mis toetus liikmesriigi pädevate asutuste sarnastele ametikohtadele vajatavate töötajate hinnangulisele arvule. Uue ja palju keerulisema ühtse järelevalvemehhanismi personalivajadusi ei analüüsitud ning seega ei loodud otsest seost järelevalvealase kontrolliprogrammi ja vahendite eraldamise vahel, nagu nõutakse õigusaktides. On märke, et praegune töötajate hulk ei ole piisav.

XI

Ühtse järelevalvemehhanismi töö euroala peamiste pankade üle järelevalve tegemisel, nii kohapeal kui ka mujal, sõltub suuresti riiklike ametiasutuste määratud töötajatest. Seega on EKP-l vastutusele vaatamata ebapiisav kontroll järelevalve- ja kontrollirühmade koosseisu ja oskuste üle, nagu ka panustatavate ressursside üle.

XII

Mujal kui kohapeal tehtava järelevalve ühisrühmadele eelkõige riiklike ametiasutuste poolt eraldatud vahendid ei vasta esialgsetele hinnangulistele vajadustele ning sellest tulenev töötajate nappus võib mitmel juhul mõjutada rühmade suutlikkust teha asjakohast järelevalvet nende vastutusalas olevate pankade üle.

XIII

EKP vastutab ka kohapealse järelevalve eest, kuid probleem on selles, et kontrollirühma kuulub enamasti väga vähe EKP töötajaid. Lisaks juhivad kontrolle enamasti pankade päritoluriigi või vastuvõtjariigi järelevalveasutused.

XIV

Kontrollikoda leidis ka muid probleeme, mis mõjutavad kohapealse järelevalve tegemist, nagu puuduvad suunised kontrollitaotluste prioriseerimiseks, IT-alased puudused ja vajadus tõsta riiklike pädevate asutuste kohapealsete inspektorite kvalifikatsiooni. Kuna lõpliku soovitamise esitamiseni kuluv aeg on niivõrd pikk, võivad leiud olla kontrollitud pangale ametliku esitamise ajaks juba aegunud.

Kuidas ühtset järelevalvemehhanismi parandada?

XV

Kontrollikoda esitab järgmised soovitused.

a)Juhtimisvaldkonnas peaks EKP:

i)suurendama tõhusust otsustusprotsessi optimeerimise kaudu;

ii)uurima, millise riski toob kaasa ühiselt kasutatavate teenuste süsteem funktsioonide eraldamisele, looma eraldi aruandlusahelad spetsiifilisi järelevalvevahendeid puudutavateks juhtumiteks, ning andma järelevalvenõukogu esimehele ja aseesimehele suurema otsustusõiguse eelarveprotsessi üle;

iii)suunama siseauditi oskused ja vahendid nii, et vajaduse korral oleksid kaetud ka kõrgema taseme riskid.

b)Aruandluse valdkonnas peaks EKP:

i)tegema kontrollikojale kättesaadavaks kõik kontrollikoja soovitud dokumendid, mida see vajab auditivolituste täitmiseks;

ii)välja töötama ja avaldama ametliku tulemusraamistiku, mille kaudu näidata oma järelevalvetegevuse mõjusust.

c)Mujal kui kohapeal toimuva järelevalve (ühised järelevalverühmad) alal peaks EKP:

i)võtma meetmeid, tagamaks, et riigi ametiasutused osalevad täiel määral ühise järelevalverühma töös;

ii)töötama koos riiklike pädevate asutustega välja meetodid, et hinnata ühisesse järelevalverühma määratud isikute sobivust ning nende saavutatavaid tulemusi;

iii)koostama ja käigus hoidma ühiste järelevalverühmade kõikide töötajate oskuste, kogemuste ja kvalifikatsiooni terviklikku andmebaasi;

iv)läbi viima ametliku asjakohase koolituse kogu järelevalvepersonalile ning kaaluma mujal kui kohapeal toimuva järelevalve sertifitseerimiskava loomist;

v)välja töötama riskipõhise metoodika, et kindlaks teha iga ühise järelevalverühma vajalik suurus ja oskused;

vi)perioodiliselt kontrollima järelevalve kavandamisel kasutatavat klastriteks jagamise mudelit ning seda vajaduse korral ajakohastama. Klastriteks jagamine peaks toimuma kõige uuema pangandusalase teabe alusel.

d)Kohapealse järelevalve alal peaks EKP:

i)suurendama oluliselt EKP enda töötajate osalemist kohapealsetes kontrollides ning tagama, et suurem osa kontrolle oleks tehtud muu kui päritoluriigi järelevalveasutuse poolt;

ii)kõrvaldama IT-süsteemi puudused ning parandama kohapealse kontrolli inspektorite üldiseid oskusi ja kvalifikatsiooni.

Sissejuhatus

01

Finantssüsteem on majanduse toimimise seisukohast äärmiselt oluline. Tugev finantssüsteem on vahendite tõhusa jaotuse alus ning seega aitab kaasa jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisele. Finantsstabiilsuse häired võivad tekitada suuri kulusid riigile ja majandusele tervikuna.

02

Ülemaailmse majanduskriisi puhkedes iseloomustas Euroopa panku peamiselt riskide valesti hindamine (nagu tuletusinstrumentide, kinnisvara, maksejõuetusega seotud riskid) ning see, et pangad suurendasid oma bilansimahtu, kuigi kapitali- ja likviidsuspuhvrid ei olnud piisavad. Puudulik riskijuhtimine koos madalate intressimääradega põhjustas ülemäärast riskidevõtmist, laenubuumi ja jätkusuutmatut finantsvõimendust, mis tekitas ühtlasi mitmes ELi liikmesriigis suure makromajandusliku tasakaalustamatuse. Kahjuks ei tuvastatud neid puudusi piisavalt vara, et need rahuldavalt kõrvaldada. Kaasaegsete finantssüsteemide omavahelise seotuse tõttu levisid ühe riigi probleemid kiiresti üle piiride, põhjustades finantsprobleeme ka teistes ELi liikmesriikides.

03

Likviidsus vähenes ning majanduslangus mõjutas laenude kvaliteeti veelgi, mistõttu osutusid mõned pangad äärmiselt haavatavateks ning vajasid avaliku sektori toetust. Euroalal selgus, et majandus- ja rahaliidu ülesehituses esines sügavalt juurdunud struktuurseid puudusi.

04

Oluline tegur oli asjaolu, et krediidiasutuste reguleerimise ja järelevalve eest vastutasid liikmesriigid. Ühise Euroopa järelevalveasutuse puudumine tähendas, et „eri liikmesriikide järelevalveasutustele antud volitused erinesid olulisel määral”¹.

05

Puuduseks oli ka see, et 2012. aastal ei peetud majandus- ja rahaliidu institutsioonilist ülesehitust piisavaks, et hoida ära „riikide ja pangandussektori nõrkade külgede kahjulikku koosmõju”². Riigi pangandussüsteemi kriis mõjutaks juhtimist ja vastupidi. Pankade ja valitsuste vastastikune sõltuvus muutis euroala ebakindlaks ning raskendas veelgi kriisi lahendamist (vt joonis 1).

Joonis 1

Kas panga ja riigi vastastikune sõltuvus on allakäiguspiraal?

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Euroopa pangandusliidu loomine

06

2012. aastal otsustasid Euroopa juhid süvendada majandus- ja rahaliitu, luues Euroopa pangandusliidu, et „purustada nõiaring riigipankade ja liikmesriikide vahel”³ ning käsitleda euroala riikide pangandussektori puudusi. Pangandusliidu peamine eesmärk on muuta Euroopa pangandus läbipaistvamaks, ühtlustatumaks ning turvalisemaks stabiilses ja hästitoimivas finantssüsteemis (vt tabel 1).

Tabel 1

Pangandusliidu eesmärk

Muuta Euroopa pangad:
… läbipaistvamaks, | kohaldades järjepidevalt ühiseid eeskirju ja haldusstandardeid pankade järelevalve, finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse alal;
… ühtsemaks, | koheldes riiklikke ja piiriüleseid pangandustegevusi võrdselt ning kõrvaldades seose pankade rahalise usaldusväärsuse ja nende asukohariigi rahalise usaldusväärsuse vahel;
… turvalisemaks, | sekkudes pankade probleemide esinemisel varakult, et aidata ära hoida maksejõuetuks jäämist ning vajaduse korral tagada raskustes olevate pankade finantsseisundi tõhus taastamine.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal (EKP pangandusjärelevalvealane veebisait).

07

Pangandusliidu loomine hõlmas:

a)ühtse järelevalvemehhanismi loomist, et tagada usaldusnõuete järjepidev kohaldamine⁴ kõigis euroala riikides;

b)ühtse kriisilahendusmehhanismi loomist, tagamaks, et raskustes olevate pankade tõhus likvideerimine põhjustaks maksumaksjatele ja majandusele vaid minimaalseid kulusid. Selleks kaasatakse pankade ümberstruktureerimisse ja pangakriiside lahendamisse erainvestorid;

c)osaliselt ühtlustatud hoiuste tagamise skeemi loomist.

08

Ühtse järelevalvemehhanismi loomist novembris 2014 on nimetatud „suurimaks sammuks tihedama majandusliku integratsiooni suunas pärast majandus- ja rahaliidu loomist”⁵. Mehhanism on oluline alustala teistele pangandusliidu sammastele: ühtsele kriisilahendusmehhanismile ja ka kogu ELi hõlmavale hoiuste tagamise skeemile. Seadusandjad pidasid seda oluliseks ka riikide valitsuste ja pankade vahelise seose katkestamiseks ning seeläbi edasiste süsteemsete panganduskriiside riski vähendamiseks. Lisaks püütakse hoida järelevalvemehhanismi regulatiivset ja järelevalveraamistikku vastavuses ülemaailmse finantskeskkonna pideva arenguga, mida iseloomustavad keerukad rahvusvahelised kokkulepped ja kohustused (nagu Baseli lepingud⁶). Seeläbi välistatakse võimalus, et pangad viivad riskantsemad tegevused läbi jurisdiktsioonides, kus seadusandlus ei ole nii range.

09

Ühtne järelevalvemehhanism hõlmab Euroopa Keskpanka ja pangandusjärelevalve eest vastutavaid riigi ametiasutusi (riiklikud pädevad asutused) osalevates liikmesriikides. Ühtse järelevalvemehhanismi määruse⁷ kohaselt vastutavad need organid kõigi osalevate liikmesriikide⁸ krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegemise eest. Vastavalt artikli 6 lõikele 1 vastutab EKP ühtse järelevalvemehhanismi tõhusa ja järjepideva toimimise eest. Vastavalt määruse artiklile 5 täidab ühtne järelevalvemehhanism ka mikrotasandi usaldatavusjärelevalve ülesandeid (vt 1. selgitus).

1. selgitus

Mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve

Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve on kavandatud pankade rahalise usaldusväärsuse tagamiseks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve on suunatud finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele peamiselt makromajandusliku arengu alusel. Kahe järelevalvetasandi eesmärgid on küll erinevad, kuid kasutatavad instrumendid kattuvad: makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumenti saab kasutada ka mikromajandusliku usaldatavusjärelevalve hindamiseks ja sekkumiseks ning vastupidi. Varieerub aga nende kasutusloogika ja ulatus. Eelkõige loetakse sama instrumenti mikromajanduslikuks, kui seda kohaldatakse selektiivselt üksikutele institutsioonidele, ja makromajanduslikuks, kui seda kohaldatakse pankade rühmadele või kogu riigi pankadele.

10

Ühtse järelevalvemehhanismi kolm põhieesmärki⁹ on järgmised:

a)tagada Euroopa pangandussüsteemi turvalisus ja toimekindlus;

b)suurendada finantsintegratsiooni ja -stabiilsust;

c)tagada järjepidev järelevalve.

11

Järelevalve rollid ja kohustused on jaotatud EKP ja riiklike pädevate asutuste vahel, lähtudes järelevalve alla kuuluvate üksuste olulisusest. Ühtse järelevalvemehhanismi siseselt vastutab EKP oluliste asutuste¹⁰ otsese järelevalve eest. Sellel eesmärgil loob EKP ühised järelevalverühmad, mis koosnevad nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste liikmetest. Iga järelevalverühm vastutab ühe olulise panga mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eest, kuid asjaomased otsused võtab vastu EKP nõukogu ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu ettepaneku alusel.

12

EKP teeb usaldatavusjärelevalvet ka vähem oluliste pankade üle. Sel juhul on otsene järelevalveasutus vastava liikmesriigi pädev asutus, millel on volitused teha kõik vajalikud järelevalveotsused. EKP võib aga võtta vähem oluliste pankade otsese järelevalve üle kohe, kui ta peab seda vajalikuks. Joonisel 2 on esitatud ülesannete jaotus ühtses järelevalvemehhanismis.

Joonis 2

Ülesannete jaotus ühtses järelevalvemehhanismis

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.

1Euroopa Komisjon, „Report of the High-Level Group on Financial Supervision in the EU”, Brüssel, 2009.

2Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy koostöös Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso, eurorühma esimehe Jean-Claude Junckeri ja Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghiga, „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”, detsember 2012.

3Euroopa pangandusliidu loomisest teatati Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel 29. juunil 2012. Seejärel avaldas Euroopa Ülemkogu president koostöös Euroopa Komisjoni presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Keskpanga presidendiga 5. detsembril 2012 aruande pealkirjaga „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”. Kolm aastat hiljem, 22. juunil 2015 esitasid viis presidenti (nüüd oli nende seas ka Euroopa Parlamendi president) järelaruande „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine”.

4Usaldusnõuded viitavad õigusaktidele, mis võeti vastu krediidiasutuste rahandusliku usaldusväärsuse parandamiseks.

5Mario Draghi eessõna EKP 2014. aasta järelevalvetegevuse aastaaruandele.

6Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy koostöös Euroopa Komisjoni presidendi Jose Manuel Barroso, eurorühma esimehe Jean-Claude Junckeri ja Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghiga, „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”, detsember 2012.

7Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

8Kõik euroala riigid (Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Sloveenia, Slovakkia ja Soome) osalevad ühtses järelevalvemehhanismis automaatselt. ELi mittekuuluvad riigid võivad soovi korral osaleda EKPga tehtava tiheda koostöö kaudu.

9EKP pangandusjärelevalve juhend.

10Praeguse seisuga on EKP otsese järelevalve all 129 pangandusgruppi (ligi 1200 järelevalvealust asutust), mille varad on kokku 21 triljonit; 3200 panka on klassifitseeritud vähem olulisteks. Kriteeriumid, mille alusel pangad loetakse olulisteks ja seega EKP otsese järelevalve alla kuuluvaks, on esitatud ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 6 lõikes 4. Kriteeriumid on järgmised: panga varade koguväärtus, panga majanduslik tähtsus liikmesriigile või ELile tervikuna, panga piiriüleste tegevuste tähtsus ning see, kas pank on taotlenud või saanud rahastust Euroopa stabiilsusmehhanismist või Euroopa finantsstabiilsusvahendist. Kohaldada võib kõiki kriteeriume. Panga võib lugeda oluliseks ka juhul, kui see on üks riigi kolmest kõige olulisemast pangast.

Auditi lähenemisviis ja metoodika

13

Kontrollikoda uuris, kas ühtse järelevalvemehhanismi ühised järelevalverühmad ning kohapealse kontrolli rühmad loodi tõhusaks tööks asjakohases juhtimis-, auditi- ja aruandluskeskkonnas¹¹. Täpsemalt analüüsiti järgmisi aspekte:

a)juhtimisstruktuuri poolt ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade tööks loodud tegevuskeskkond, sh EKP siseauditi funktsiooni roll ning selle ühtse järelevalvemehhanismi alase töö kavandamine;

b)aruandekohustust, sh välisauditit hõlmavad menetlused ja eeskirjad ning nende praktiline kohaldamine;

c)ühiste järelevalverühmade kavandamine ja loomine, keskendudes struktuurile ja ressurssidele;

d)kohapealse kontrolli rühmade loomine, kontrollide kavandamine, läbiviimine ja aruandlus.

14

Auditikriteeriumid pärinesid järgmistest allikatest:

a)ühtse järelevalvemehhanismi määruse ning ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse¹² õiguslikud nõuded ja eesmärgid;

b)Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted (2012);

c)Siseaudiitorite Instituudi (IIA) standardid ja Saksamaa Föderaalse Finantsjärelevalveameti (BaFin) välja antud riskijuhtimise miinimumnõuded;

d)EKP sise-eeskirjad ja menetlused.

15

Auditi tõendusmaterjali kogumiseks kohtus kontrollikoda EKP peamiste järelevalvega tegelevate töötajatega ja intervjueeris neid ning vaatas läbi sisedokumendid ja avalikult kättesaadavad dokumendid. Tõendusmaterjali kasutas kontrollikoda selleks, et hinnata EKP juhtimiskorra ja organisatsioonilise struktuuri asjakohasust pärast järelevalvekohustuste võtmist ning et hinnata vastavust õigusraamistikule ja eelkõige sõltumatust käsitlevatele eeskirjadele. Kontrollikoda uuris otsustusprotsessi tõhusust ning hindas järelevalvepersonalile kohaldatavat eetikaraamistikku. Ühtse järelevalvemehhanismi siseauditi funktsiooni struktuuri ja kavandamist võrreldi üldtunnustatud parimate tavadega.

16

Aruandekohustust, sh välisauditit hõlmavate menetluste ja eeskirjade puhul hindas kontrollikoda peamiste sidusrühmade jaoks andmete ja teabe valimise protsesse ning kontrollis vastavust kohaldatavate eeskirjadega. Lisaks hindas kontrollikoda ühtse järelevalvemehhanismi aruandlus- ja välisauditite korda teatud muudes jurisdiktsioonides kohaldatava korraga. Selleks kasutas kontrollikoda Austraalia, Kanada ja USA kõrgeimatelt kontrolliasutustelt saadud teavet.

17

Ühiste järelevalverühmade puhul kontrollis kontrollikoda EKP esialgset kavandamist ja järelevalveressursside eraldamist käivitamisetapis ning EKP koostööd riiklike pädevate asutustega ja neile toetumist pankadevälise järelevalve tegemisel ja rahastamisel. Kontrollikoda hindas ka ühiste järelevalverühmade struktuuri, aruandlusahelat ning meetmeid asjakohase koolituse võimaldamiseks.

18

Lisaks audititööle EKPs saatis kontrollikoda kõigile asjaomastele riiklikele pädevatele asutustele ja olulistele pankadele küsimustiku, et saada tagasisidet uue järelevalvekorra tõhususe kohta. I lisas on esitatud seoses iga auditeeritavaga tegelikult tehtud töö üksikasjalik ülevaade.

Raskused auditi tõendusmaterjali kogumisel

19

EKP andis kontrollikojale väga vähe vajalikku teavet, et hinnata EKP tervikhindamiste haldamise, ühiste järelevalverühmade ning järelevalvetegevuste kavandamise ja läbiviimise tegevustõhusust, otsustusprotsessi ja kohapealsete kontrollide käigus tegelikult tehtud tööd. Täpsemad üksikasjad on toodud II lisas. Lühidalt kokku võttes hõlmas auditi tõendusmaterjal, mida kontrollikojal ei olnud võimalik kontrollida, järgmisi dokumente:

i)Juhtimine:

οjärelevalvenõukogu otsused ja protokollid (vt punktid 36–39).

ii)Aruandlus:

οdokumendid ad hoc arvamuste vahetuste kohta Euroopa Parlamendi ja järelevalvenõukogu esimehe vahel ning komisjoni soovitud dokumendid, mis olid seotud komisjoni õigusliku nõudega ühtse järelevalvemehhanismi kohta aru anda (vt punkt 92 ning punktid 98 ja 99).

iii)Ühised järelevalverühmad:

οjärelevalvekäsiraamatu osad, mis käsitlesid järelevalvealase kontrolliprogrammiga seotud tegevusi, ning järelevalvealase kontrolliprogrammi dokumendid kontrollikoja auditivalimisse kuulunud pankade kohta;

οjärelevalvekäsiraamatu asjaomased peatükid, mudelid ja meetodid ning järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise aruannete ja otsuste valimid;

οtäpsed andmed iga olulise asutuse kohta ja klastrite koostamise metoodikas ning EKP-poolsel pankade klastritesse määramisel kasutatud kalkulatsioonid (vt punktid 104–149).

iv)Kohapealne järelevalve:

οteave konkreetsete kontrollitaotluste kohta, sh üksikasjad taotluste esitamise põhjuste, nende prioriseerimise ja taotluste võimaliku tagasilükkamise põhjuste kohta;

οteave riiklike pädevate asutuste ressursside kohta ning 2015. ja 2016. aastaks kavandatavate kontrollide kohta;

οkontrolliaruanded ja järelevalvekäsiraamatu 6. peatüki lisad, milles kirjeldatakse kohapealse kontrolli metoodikat (vt punktid 150–183).

11Kontrollikoja volitused tulenevad EKPSi põhikirja artikli 27 lõikest 2 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikest 7.

12Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).

Juhtimine

20

Käesoleva aruande kontekstis tähendab juhtimine siseprotsesse ja -menetlusi, mis suunavad järelevalvefunktsiooni ning tagavad, et järelevalvetegevused ja -otsused on sidusad, tõhusad, mõjusad ja läbipaistvad. Hea juhtimine hõlmab rollide ja kohustuste selget jaotust, volituste asjakohast delegeerimist ning operatiivset sõltumatust, mis võimaldaks järelevalveasutustel täita oma ülesandeid vastavalt oma volitustele ja tehnilisele pädevusele. Üks hea juhtimise aspekte on ka siseaudit, mis lihtsustab pettuste avastamist ja tõkestamist, nõuete täitmise järelevalvet ning riskide leevendamist. Baseli pangajärelevalve komitee kohaselt „peaks järelevalveasutuse operatiivne sõltumatus, aruandekohustus ja juhtimine olema sätestatud seadusandluses ning avaldatud” (2. üldpõhimõte, 1. aluskriteerium).

Loodi keeruline organisatsiooniline struktuur

21

Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsioonilist struktuuri hõlmav peamine reegel on see, et „EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisega seotud töötajad eraldatakse organisatsiooniliselt EKP-le antud muude ülesannete täitmisega seotud töötajatest ning nende suhtes kohaldatakse eraldi aruandlussuhteid”¹³.

22

EKP-l õnnestus luua järelevalvetegevuseks kiiresti uus organisatsiooniline struktuur¹⁴. Uus struktuur hõlmab järelevalvenõukogu, kes vastutab sekretariaadi toel EKP järelevalveülesannete kavandamise ja täideviimise eest, ning nelja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve peadirektoraati (DGMS I-IV), kes annavad tegevusalaste küsimuste kohta aru nõukogu esimehele ja aseesimehele¹⁵ (vt joonis 3). EKP juhtimisstruktuuri siseselt loodi mikrotasandi usaldatavusjärelevalve IV peadirektoraadis spetsiaalne üksus, kelle vastutusalasse kuulus EKP järelevalvetegevuse kvaliteedi tagamine. Järelevalvekvaliteedi tagamine toimib teisese abivahendina tegevusüksuste ja siseauditi funktsiooni vahel. Üksus teeb EKP tulemuste, protsesside ja vahendite kvaliteeditagamise järelhindamisi. Juhatusele esitatud soovituste kaudu püütakse parandada EKP pangandusjärelevalve kvaliteeti ning edendada parimaid tavasid.

23

Oluliste asutuste järelevalvele vahendite eraldamiseks kohaldatud mudelis kasutatakse nii EKP kuika vastavate riiklike pädevate asutuste¹⁶ personali. Ühiste järelevalverühmade liikmeteks ja koordinaatoriteks määratud EKP töötajad töötavad I ja II peadirektoraadis, mis täidavad EKP otsese järelevalve ülesandeid. Ühiste järelevalverühmade vastavad riikliku pädeva asutuse töötajad töötavad oma tööandjate ruumides. 2016. aasta märtsi seisuga olid riiklikud pädevad asutused eraldanud ühistesse järelevalverühmadesse 846 täistööajale taandatud töötajat. EKP oli eraldanud 455 täistööajale taandatud töötajat (215 I peadirektoraadist ja 240 II peadirektoraadist).

Joonis 3

Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsiooniline struktuur

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.

24

Ühtne järelevalvemehhanism käivitus novembris 2014, mil uus organisatsiooniline ülesehitus oli toimimiseks valmis. Keerukas ülesehitus tekitas aga probleeme. Ühise ja tõhusa järelevalveviisi saavutamine eeldab EKP-lt ja riiklikelt pädevatelt asutustelt tegevuse põhjalikku koordineerimist ning sujuvat teabevahetust.

EKP-poolne töötajate värbamine ühtsesse järelevalvemehhanismi oli ajapiiranguid arvestades mõjus, …

25

Enne oma järelevalvetegevuse alustamist võttis EKP meetmeid uute töötajate värbamiseks ja tegi seda piiratud aega arvestades väga edukalt. Värbamine algas 2013. aastal ning 113 konkursikutse alusel kandideeris 25 000 inimest. 2014. aasta lõpuks oli täidetud ligi 85% 2015. aastaks ette nähtud 1 073-st heakskiidetud täistööajale taandatud töötaja ametikohast. Värbamine jätkus ka 2015. aastal ning ligi 96% kõikidest heakskiidetud ametikohtadest oli aasta lõpuks täidetud. Kontrollikoda koostas värvatud töötajate CVdest valimi ning võrdles neid vastavatel ametikohtadel nõutavate oskustega. Värvatud töötajatel olid EKP määratud ülesannete täitmiseks nõutavad oskused ja kvalifikatsioon, kuigi soovituste süsteemset kontrolli (nagu CVdes märgitud soovitajatega ühenduse võtmine) hakati tegema alles 2015. aasta detsembris. Joonisel 4 on näidatud ühtse järelevalvemehhanismi ametikohtadele määratud EKP töötajate protsentuaalne jagunemine.

Joonis 4

EKP pangandusjärelevalve heakskiidetud täistööajaga ametikohtade protsentuaalne jagunemine 2015. aasta 31. detsembri seisuga

© Euroopa Keskpank, Frankfurt, Saksamaa (järelevalvetegevuse 2015. aasta aastaaruanne).

… kuid tugines suurel määral riiklike pädevate asutuste ressurssidele

26

Ühtsele järelevalvemehhanismile vahendite eraldamist hõlmavate standardite kohaselt „vastutab EKP talle antud ülesannete täitmiseks vajalike inimressursside ja rahaliste vahendite tagamise eest”¹⁷, ning vahendid „tuleks saada viisil, millega tagatakse EKP sõltumatus riiklike pädevate asutuste ja turuosaliste lubamatust mõjust […]”¹⁸.

27

Praeguse ülesehituse peamine risk on see, et nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste töötajatest koosnevate järelevalverühmade puhul kannavad märkimisväärse osa euroala oluliste pankade järelevalvekuludest riiklikud pädevad asutused¹⁹. Seega koosneb järelevalve koondeelarve tegelikult 27-st eraldi eelarvest²⁰, sh EKP eelarvest. Oluline osa kombineeritud ressurssidest kulutatakse liikmesriigi tasandi personalikuludele (riiklikud pädevad asutused ja keskpangad). Riiklikel asutustel on lõplik sõnaõigus kohapealseteks kontrollideks eraldatavate rahaliste ja muude vahendite ning ühistesse järelevalverühmadesse määratud töötajate osas²¹, kuigi lõplik vastutus järelevalvevaldkondade eest on EKP-l. EKP avaldab pankade makstava järelevalvetasu määra ja edastab selle riiklikele pädevatele asutustele enne selle kohaldamist käsitleva lõpliku otsuse tegemist, kuid kehtiv õigusraamistik ei sisalda sätteid ühtse järelevalvemehhanismi kogukulude konsolideeritud avaldamise kohta.

Vajalikud asutused on loodud nõuetekohaselt ja neid toetab keerukas otsustusprotsess

28

Ühtse järelevalvemehhanismi õigusraamistik on olemas. Vastavalt määrustele ja kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee 1. üldpõhimõttega²² on kehtestatud ja avaldatud otsustusprotsessis osalevate ühtse järelevalvemehhanismi organite moodustamise ning kodukorra koostamise kord.

29

Järelevalvenõukogu ülesanne on kavandada ja täita EKP-le antud järelevalveülesandeid. Järelevalvenõukogu viimistleb otsuste täielikud eelnõud, mille enamasti koostavad ühised järelevalverühmad, ning edastab need EKP nõukogule. Otsused loetakse vastuvõetuks, kui EKP nõukogu nende kohta teatud aja jooksul vastuväiteid ei esita (seda nimetatakse vastuväidete mitteesitamise menetluseks). Järelevalvenõukogu koosseis ja vastav ametisse nimetamise menetlus on pandud paika ühtse järelevalvemehhanismi määruses²³. Kontrollikojal ei õnnestunud auditeerida riiklike pädevate asutuste esindajate järelevalvenõukogusse määramise ja ametist kõrvaldamise menetlusi²⁴. ELi institutsioonidega ei konsulteerita riiklike pädevate asutuste poolsel liikmete ametisse määramisel, ka ei ole nad ühelgi muul viisil sellega seotud.

30

EKP on vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määrusele²⁵ moodustanud ka vaidlustusnõukogu, et vaadata halduskorras läbi EKP tehtud otsused. Juuliks 2015 oli vaidlustusnõukogu vaadanud uuesti läbi kuus otsust ning kõikidel juhtudel esitati arvamus ettenähtud kahekuulise tähtaja raames. Ühel juhul ei esitanud EKP järelevalvenõukogu EKP nõukogule uut otsust mitte 20 tööpäeva jooksul alates vaidlustusnõukogu arvamuse esitamisest, vaid kolme ja poole kuu pärast.

31

Lepituskomisjon²⁶ lahendab asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste erimeelsusi seoses EKP nõukogu vastuväidetega järelevalvenõukogu tehtud otsuse kohta. Komisjoni abi ei ole seni kasutatud.

Otsusetegemine on keerukas protsess, mille käigus vahetatakse teavet eri tasanditel ning milles järelevalvenõukogu sekretariaat osaleb olulisel määral

32

Mõjusad asutusesisesed juhtimis- ja teabevahetusprotsessid peaksid lihtsustama otsuste vastuvõtmist juhtumi olulisusele vastaval tasandil ja vastava aja raames, sõltuvalt sellest, kui pakiline see on²⁷.

33

Ühtse järelevalvemehhanismi otsustusprotsess, sh vastuväidete mitteesitamise menetlus, on toodud joonisel 5.

Joonis 5

Otsustusprotsessi ülevaade

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.

34

III lisas kirjeldatakse otsustusprotsessi keerukat teabevahetust, milles järelevalvenõukogu sekretariaadil on oluline roll. Standardmenetluse puhul (ilma ühise järelevalverühma ettevalmistustööd arvestamata) kestab protsess umbes viis nädalat²⁸.

35

Järelevalvenõukogu sekretariaadi ülesanne on otsustusprotsessi koordineerimine. Sellel eesmärgil on töötatud välja sisemine töökord ja siseprotsessid. Sekretariaat on aga andnud ühistele järelevalverühmadele ja muudele valdkondadele vähe juhiseid kontrollnimekirjade, näidisdokumentide ja vooskeemide kujul.

Järelevalvenõukogu peab vastu võtma väga palju otsuseid, …

36

2015. aasta novembri seisuga oli järelevalvenõukogu teinud kokku 1 450 järelevalveotsust (vt tabel 2). Järelevalvenõukogu esimees on avalikult kommenteerinud, et EKP nõukogule edastatavate järelevalveotsuste arvukuse tõttu peab see usaldama järelevalvenõukogu järeldusi²⁹. Jaanuaris 2016 alustati arutelu otsustusprotsessi teatud etappide lihtsustamise üle³⁰.

Tabel 2

Järelevalveotsused perioodil november 2014 kuni november 2015

Järelevalveotsuse kategooria | Otsuste arv
Sobivad ja nõuetele vastavad otsused | 661
Olulisus ja olulisuse muutmine | 216
Seotud tervikliku hindamisega | 145
SREP | 119
Omavahendid (esimese tasandi emiteerimine, vähendamine) | 103
Olulise osaluse omandamine | 80
Litsentsimine | 27
Usaldatavusnõuete erandid | 18
Muu | 17
Käimasolevad järelevalvemenetlused | 13
Olulisi asutusi käsitlevad suunised riiklikele pädevatele asutustele | 13
Muud volitused (müük) | 9
Ühinemised | 8
Kulusid ja makse käsitlevad otsused | 7
Finantskonglomeraate käsitlevad otsused | 6
Sisemudelid | 5
Rühmastruktuure käsitlevad otsused | 2
Üldised suunised riiklikele pädevatele asutustele | 1
KOKKU | 1 450

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.

37

Kontrollikoja valimisse kuulunud 16 juhtumi kohta esitati kontrollikojale tabelid protseduurietappidega ja eri otsuste kuupäevadega. Kontrollikojal puudus aga juurdepääs aluseks olevatele dokumentidele ja seega ei ole võimalik esitada arvamust protsessi tõhususe kohta.

… millel on negatiivne mõju juhtkomitee tööle

38

EKP 2015. aastal tehtud hindamises leiti puudusi juhtkomitee protseduuride ja koosolekute korraldamises ning muudes üksikasjades. Eelkõige oli sekretariaadil keeruline ette valmistada samal päeval peetavaid järelevalvenõukogu ja juhtkomitee koosolekuid, nii et dokumentide jagamine toimus sageli liiga hilja ning komitee liikmed ei olnud päevakavas olevate teemade arutlemiseks piisavalt valmistunud.

39

Hindamise lõpuks koostati nimekiri eri variantide eelistest ja puudustest. Pärast nende kaalumist ei muutnud juhtkomitee oma töökorraldust muul moel kui ainult standardiseerides teatud järelkontrolli elemendid.

Kohaldatakse rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahususe põhimõtet, kuid sõltumatuse tajumisega seonduvad riskid

40

EKP täidab talle ühtse järelevalvemehhanismi määrusega antud ülesandeid ilma rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest eraldi³¹. Nimetatud määruse põhjenduses 65 sätestatakse, et EKP rahapoliitika ja järelevalvefunktsiooni tuleks täita täielikult eraldi, et vältida huvide konflikti ning tagada, et iga funktsiooni täidetakse vastavalt kohaldatavatele eesmärkidele. EKP-le kõnealuse määrusega antud ülesannete täitmisega seotud töötajad eraldatakse organisatsiooniliselt EKP-le antud muude ülesannete täitmisega seotud töötajatest ning nende suhtes kohaldatakse eraldi aruandlussuhteid. EKP pidi vastu võtma ja avalikustama kõik vajalikud asjaomased sise-eeskirjad, sealhulgas ametisaladuse hoidmise eeskirjad ja kahe funktsiooni vahelise teabevahetuse eeskirjad, ning tagama, et EKP nõukogu teostab oma rahapoliitika- ja järelevalveülesandeid täiesti eraldatult³².

41

EKP on vastu võtnud sellekohase otsuse ning ametisaladuse hoidmise eeskirjad ja kahe funktsiooni vahelise teabevahetuse eeskirjad. EKP muutis oma kodukorda, et võimaldada uute otsuseid langetavate organite lisamist organisatsioonilisse struktuuri ja selgitada nende omavahelist mõju otsustusprotsessis. Kontrollikojale anti teada, et vastavalt määrusele on EKP nõukogul kahe eri valdkonna jaoks eraldi päevakord ja koosolekud. Nõue on esitatud Euroopa Keskpanga kodukorra artiklis 13l.1.

Ühiselt kasutatavatest teenustest tulenevaid riske saaks paremini hinnata

42

EKP otsus funktsioonide lahususe rakendamise kohta³³ sätestab, et EKP teatud osakonnad võib määrata ühiselt kasutatavateks teenusteks, mis toetavad nii rahapoliitika kui ka järelevalve funktsioone. Ühiselt kasutatavad teenused luuakse teenuste tõhusaks ja mõjusaks osutamiseks, et minimeerida töö dubleerimist. Vaatamata eelpool loetletud positiivsetele omadustele on selle korraga seotud ka riske (vt tabel 3).

43

Kui lahususe põhimõtet ei rakendata täielikult, võivad sellega kaasneda riskid ka muudes EKP tegevusvaldkondades. Selliste riskide hulka kuulub näiteks konfidentsiaalse teabe jagamine. Ühiselt kasutatavad teenused on vabastatud lahususe põhimõtte kohaldamist käsitleva EKP otsuse artiklis 6 toodud sätetest poliitikafunktsioonide vahelise teabevahetuse kohta (st konfidentsiaalse teabe vahetamiseks ei ole vaja juhatuse heakskiitu)³⁴, kuigi neile kehtivad teabele juurdepääsu üldpõhimõtted.

44

Üldsätteid kohaldatakse konfidentsiaalse teabe töötlemiseks (nagu õiguslikud kohustused EKPSi ja EKP põhikirja artikli 37 lõikes 2, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 339, EKP eetikaraamistikus ning otsuse EKP/2014/39 artiklites 4 ja 5). Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõtte 5. aluskriteerium rõhutab vajadust huvide konfliktide lahendamise ja teabe asjakohase kasutamise eeskirjade järele. EKP ei ole aga koostanud ühiselt kasutatavate teenuste kohta eraldi riskianalüüsi ega taganud suurema osa valdkondade lahusust üksuse või osakonna tasandil.

Tabel 3

EKP ühiselt kasutatavad teenused ja funktsioonide eraldamisega seotud riskid

Ühiselt kasutatav teenus/valdkond
Eraldi üksused teenuste sees?
Võimalikud konfliktid
Eraldi kaitsemeetmed lisaks EKP otsusele ja eetikanõuetele?

Haldus
Ei
Ressursside eraldamine, ülesannete prioriseerimine.
Ei

Infotehnoloogia
Ei
Ressursside eraldamine, ülesannete prioriseerimine, eraldi IT-vajadused.
Ei

Kommunikatsioon
Ei
Lahknevate seisukohtade puhul pakub üksus kommunikatsioonituge. See võib viia kompromissini, mis ei rahulda kumbagi poolt.
Ei

Inimressursid, eelarve ja organisatsioon
Ei
Tegevusest antakse aru ainult juhatusele, eristamata värbamis-, eelarve-, ametikõrgenduste, ametist vabastamise ja distsiplinaarvolitusi, mille puhul peab järelevalvepersonal tegelikult aru andma järelevalvenõukogu esimehele.
Ei

Siseaudit
Väga piiratud. Siseauditi rühmajuht vastutab siseauditi peadirektoraadi juhtimisrühma liikmena audititöö eest mõlemas valdkonnas ning rühm auditeerib ka statistikat (nii järelevalve- kui rahapoliitika-alast).
Kuna riskihindamine puudutab kogu organisatsiooni, võivad ühe valdkonna peamised riskid teises valdkonnas käsitlemata jääda või ei tehta seda õigeaegselt. Ressursside eraldamine ei pruugi olla asjakohane. Seda valdkonda käsitletakse siseauditi osas.
Ei

Õigusabiteenused
Loodud on eraldi järelevalveüksus, mille tegevused on lahus asepeadirektori tasandini. Peadirektor vastutab mõlema valdkonna eest. Tegevusest ei anta aru mitte järelevalvenõukogu esimehele, vaid aseesimehele, kes on ka EKP nõukogu ja juhatuse liige.
Õiguslikud hinnangud võivad puudutada mõlemat funktsiooni¹. Kuna tegevusvaldkonnad ei ole peadirektoraatide tasandil täielikult lahus, võib üks neist domineerida, eriti kuna järelevalvetegevusest antakse aru järelevalvenõukogu aseesimehele, mitte esimehele. See võib takistada lahknevate arvamuste esitamist vastastikust huvi pakkuvates küsimustes.
Ei

1Õigusteenuste ja järelevalveseaduste alase nõustamise kohta antakse lisaks järelevalvenõukogu aseesimehele aru ka õigusteenuste eest vastutavale juhatuse liikmele.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

45

Kontrollikojale ei edastatud peale otsuse EKP/2014/39 mitte mingeid dokumente lahususe põhimõtte rakendamise kohta (kaasa arvatud ühiselt kasutatavate teenuste sisesed nn Hiina müürid³⁵ või järelevalvetõendid selle kohta, et lahususe põhimõtet järgitakse).

46

Kui õigusdirektoraat ja statistika direktoraat välja arvata, ei ole järelevalvetegevusi ühiselt kasutatavate teenuste raames osakondade tasandil EKP teistest ülesannetest eraldatud ning tegevusest ei anta aru järelevalvenõukogu esimehele. Alates 1. jaanuarist 2016 annavad mõned ühiselt kasutatavad teenused (infoteenuste peadirektoraat, halduse peadirektoraat, inimressursside peadirektoraat ja rahanduse peadirektoraat) aru teenuste üldjuhile, kes annab EKP presidendi kaudu aru juhatusele. EKP ei ole teinud riskianalüüsi võimalike huvide konfliktide, teenustevahelise teabevahetuse või kaitsemeetmete vajaduse kohta. Ka ei ole EKP teinud nõuetele vastavuse kontrolli kummaski valdkonnas, et leevendada ühiselt kasutatavate teenuste mudelist tekkida võivaid riske.

Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsioonilise ja finantsstruktuuriga on seotud ka muid rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide sõltumatust ohustavaid riske

47

Baseli pangajärelevalve komitee üldpõhimõtetes sätestatakse, et „järelevalveasutus peab olema oma tegevuses sõltumatu, […] eelarvemenetlused ei tohi takistada tema sõltumatust ning ressursse peab olema piisavalt, ning ta peab andma aru oma tegevuse ja ressursside kasutamise kohta.”³⁶.

48

Juhatus vastutab EKP sisekorralduse eest, sh ka järelevalvetegevuseks vajalike eelarve- ja inimressursside eest³⁷. IV lisas on esitatud EKP eelarvemenetlus. Enne iga eelarveaasta lõppu kiidab EKP nõukogu juhatuse ettepaneku alusel heaks EKP järgmise eelarveaasta eelarve. Järelevalvetegevuse kulud on eelarvesse eraldi kirjendatud ning need kiidetakse heaks pärast järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehega konsulteerimist³⁸.

49

EKP eelarvekomitee (BUCOM), mis koosneb riiklike keskpankade ekspertidest, abistab otsuseid tegevaid asutusi nende töös³⁹. Selles kontekstis nõustab komitee EKP nõukogu rahapoliitilise ja järelevalvetegevuse rahastamisel, kaht tegevusvaldkonda organisatoorselt eristamata.

50

EKP eelarvemenetluse käigus konsulteeritakse järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehega institutsiooni pangandusjärelevalve kulude asjus, kuid ei EKP eelarvekomitee ega rahanduse peadirektoraat, mille üks osakond (BCO, vt IV lisa) vastutab samuti eelarvet puudutava nõustamise, hindamise ja järelevalve eest, ei anna aru järelevalvenõukogu esimehele ega järelevalvenõukogule tervikuna. Igal aastal enne otsustusprotsessi lõpuleviimist edastab EKP järelevalvenõukogu liikmetele EKP otsuse eelnõu pankadelt kogutava järelevalvetasu kogusumma kohta.

51

Sisuliselt tähendab see, et järelevalvenõukogu, kes küll vastutab järelevalvetegevuse kavandamise ja läbiviimise eest, ei oma kontrolli vajalike inimressursside ja rahaliste vahendite üle. See võib mõjutada järelevalvenõukogu ja selle esimehe suutlikkust asjakohaselt tegevuse kohta aru anda, kui võtta arvesse järelevalveressursside hajutatust (vt punktid 26 ja 27).

52

Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendus 66⁴⁰ sätestab, et EKP-le antud ülesannete täitmisega seotud töötajad peaksid töötama järelevalvenõukogu esimehe alluvuses. Tegelikkuses hõlmab aruandlusahel aseesimeest, kes on ka EKP nõukogu ja juhatuse liige ning käivitab koos EKP nõukoguga otsustusprotsessi viimase etapi. Sama kehtib ka õigusabi ja statistika ühiselt kasutatavate teenuste järelevalveosakondade puhul, kes annavad aru ainult järelevalvenõukogu aseesimehele (vt punkt 46).

Ühtse järelevalvemehhanismi juhatuse ja personali suhtes kohaldatakse eetikamenetlusi ning käitumisjuhendit

Loodud on ühtse järelevalvemehhanismi eetiline raamistik, kuid riiklike pädevate asutuste suhtes kohaldatakse endiselt riiklikke õigusakte ning neil on arvestatav kaalutlusõigus oma eeskirjade määratlemiseks

53

Kõikidele EKP töötajatele kehtivad eetikastandardid on määratletud institutsiooni eetikaraamistikus⁴¹, mis on EKP personalieeskirjade oluline osa. Raamistik kehtib kõikidele EKP töötajatele, kuid kuna EKP-l puuduvad volitused riiklike pädevate asutuste töötajate töötingimuste reguleerimiseks, ei kehti raamistik riiklike pädevate asutuste poolt ühistesse järelevalverühmadesse määratud töötajatele.

54

Märtsis 2015 võttis EKP vastu suunise⁴², millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted. Uus eetikaraamistik pidi moodustuma suunisest, heade rakendustavade kogumist ning EKP ja iga riikliku pädeva asutuse poolt eraldi vastu võetud sise-eeskirjadest ja tavadest. Riiklikele pädevatele asutustele anti suunise rakendamiseks aega märtsini 2016. Sellealaste ühtlustamismeetmete üle teeb regulaarset järelevalvet eetikaraamistiku rakkerühm.

55

Suunis ei ole nii üksikasjalik kui EKP töötajatele kohaldatav eetikaraamistik; selles on toodud vaid peamised põhimõtted ühise raamistiku jaoks, mille riiklikud pädevad asutused peavad heaks kiitma, kui nad võtavad kasutusele oma sisereeglid, -menetlused ja -mehhanismid. Seega võivad riiklike pädevate asutuste sise-eeskirjad suuresti varieeruda. Ühtses järelevalvemehhanismis osalevate riikide eetikaraamistike vahelised erinevused võivad takistada põhikirjajärgse järelevalve ühtlustamise eesmärgi saavutamist ning kahjustada EKP mainet. Suunises on näiteks küll käsitletud vaheperioodi küsimust⁴³ seoses järelevalveülesandeid täitvate EKP ning riiklike pädevate asutuste töötajate ja liikmetega, kuid seal märgitakse vaid, et selline periood tuleks kehtestada, jättes täpsustamata selle minimaalse kestuse. Lisaks ei ole käsitletud järelevalve valdkonna juhtide ametiaja kestust⁴⁴, ei ole määratud ametit, kes kontrolliks vastavust ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistikule, ega sätestatud, kui sageli selliseid kontrolle teha.

56

Lisaks EKP suunisele välja antud rakendustavad hõlmavad EKP soovitusi⁴⁵ riiklike eetikaraamistike kohta. Erinevalt suunisest ei ole aga rakendustavad riiklikele pädevatele asutustele õiguslikult siduvad.

57

Eesmärk on, et osalevad riiklikud pädevad asutused kohaldaksid oma töötajatele ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku sätteid (sh suunise ja rakendustavade sätteid). Asjaolu, et suunis on üldsõnaline ning rakendustavad ei ole õiguslikult siduvad, annab aga riiklikele pädevatele asutustele märkimisväärse vabaduse oma eetikaraamistiku määratlemisel ja kohaldamisel.

Siseaudit: kasutusel on terviklikul auditikaval põhinev innovatiivne lähenemisviis, kuid rakendamist takistavad vahendite eraldamise ja planeerimisega seotud probleemid

58

EKP siseauditiga tegeleb siseauditi peadirektoraat (Directorate for Internal Audit (D-IA)), millest sai ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõtuga ühiselt kasutatav teenus. D-IA vastutab kõigi EKP tegevuste ja toimingute auditeerimise eest. Lisaks eraldab ta vahendeid siseaudiitorite komiteele, mis koosneb peadirektoraadi kõrgemast juhtkonnast ja vastaval positsioonil riiklike pädevate asutuste ning riiklike keskpankade töötajatest.

59

Siseaudiitorite komitee koguneb kolmes eraldi koosseisus, et käsitleda Eurosüsteemi, Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS)⁴⁶ ja ühtse järelevalvemehhanismi auditiga seotud küsimusi, nagu kavandamine, määratleda ühised auditistandardid, jagada asjaomaseid teadmisi ning teha auditeid ja muid sellealaseid tegevusi. Siseaudiitorite komitee on oma auditieeskirja kohaselt Eurosüsteemi, EKPSi ja ühtse järelevalvemehhanismi auditi tegevjuht, komitee liikmed vastutavad selle eest ühiselt. Samal ajal esindab iga siseaudiitorite komitee liige konkreetset juriidilist isikut ning vastutab üksi seda isikut käsitleva auditiprojekti osade juhtimise, rakendamise ja sõltumatu aruandluse eest.

60

Siseaudiitorite komitee ülesehitus on näidatud joonisel 6. Kuus auditi rakkerühma vastutavad eri valdkondi käsitlevate auditite planeerimise ja tegemise eest. Auditi rakkerühmad koosnevad EKP ja riiklike pädevate asutuste ning riiklike keskpankade töötajatest. Siseaudiitorite komitee kohaliku tasandi auditite eest vastutavate auditirühmade leide tuleb hinnata mõju suhtes ühtsele järelevalvemehhanismile tervikuna. See uuenduslik lähenemine võeti kasutusele, et tagada mitut valdkonda hõlmavate teemade ühtlustatud auditeerimine ühtse järelevalvemehhanismi raames. Kontrollikoda keskendus oma auditis peamiselt ühtse järelevalvemehhanismi ja statistika eest vastutavale auditi rakkerühmale (ATF SSM-ST).

61

Kontrollikoda uuris vahendite eraldamist siseaudiitorite komiteele, eelkõige siseauditi peadirektoraadilt, ning auditi planeerimist ja riskihindamist (sh riskide katmist).

Joonis 6

Siseauditi peadirektoraadi (D-IA) roll ühtse järelevalvemehhanismi ja eurosüsteemi siseauditis

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Siseauditi peadirektoraadi vahendite eraldamine: vajalike töötajate arv oli selgelt määratletud, kuid lõplik töötajate arv ei olnud piisav

62

Märtsis 2013, pärast välist kvaliteedihindamist, milles järeldati, et siseauditi peadirektoraat peab kiiremini valmistuma ühtse järelevalvemehhanismi auditiks, otsustas peadirektoraat, et vaja on vähemalt 16 täistööajale taandatud töötajat, võimaldamaks saada sellealast sõltumatut ja objektiivset kindlust. Augustis 2013 kiitis aga EKP nõukogu 2013. aastaks heaks ainult kolm siseauditi peadirektoraadi täistööajale taandatud töötajat, ning 2014. aastaks veel neli töötajat nii ühtse järelevalvemehhanismi kui statistikavaldkonnaga seotud ülesanneteks⁴⁷. Töötajaid soovinud üksustele ei põhjendatud algsest taotlusest kõrvalekaldumist (vt tabel 4).

Tabel 4

Kindlaksmääratud personalivajaduse võrdlus tegelikult värvatud personaliga

Siseauditi peadirektoraadi kindlaksmääratud ühtse järelevalvemehhanismi personalivajadus (täistööajale taandatud töötajad)
16

Heakskiidetud ametikohad kokku
7

(üks ametikoht uurimisüksuses, mis võib tegutseda ka ühtse järelevalvemehhanismiga mitteseotud valdkondades)
(1)

(üks IT-ametikoht, kuhu võetakse eriprojektideks töötaja siseauditi peadirektoraadi siseselt)
(1)

Ühtse järelevalvemehhanismi /statistikaülesannetele eraldatud ametikohtade (välja arvatud IT ja uurimine) jagunemine:
5

(üks vanemaudiitor, värvatud EKP töötajate seast pärast asutuseväliselt avaldatud värbamiskampaaniat)
1

(asutuseväliselt värvatud töötajad, kel on hiljutine kogemus äripanganduse/pangandusjärelevalve alalt)
2

(lühiajaliselt mujale lähetatud töötajad, kel on konkreetsed pangandusjärelevalve
alased oskused)
1

(siseauditi peadirektoraadisisene ühe IT/statistika-ala töötaja üleviimine)
1

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

63

ATF SSM-ST juhil on varasemad kogemused pangandusjärelevalve alal (1995–2000) ning ta on D-IA juhtrühma liige. Rühm vastutab nii auditi rakkerühma kui ka keskpankadega seotud auditite eest. Märtsis 2015 liitus rühmaga kaks töötajat, vastavalt kolme- ja nelja-aastase kogemusega pangandusjärelevalve alal. Septembris 2014 oli rühmaga liitunud veel üks liige, kellel on varasemaid kogemusi riskihalduse ja Basel II raamistiku rakendamisel erasektoris.

64

Vaatamata D-IA personali vähesusele, katab praegune oskuste spekter mitu keskset valdkonda ja üldise auditiala, kuid vaja läheb rohkem spetsiifilisi oskusi ning praktilisi kogemusi (nagu makrotasandi usaldatavusjärelevalve, ettevõtetele antavate laenude back office), kui rühm on piisavalt suur, et teha metoodikaalaste ja kontseptuaalsete küsimuste põhjalikke auditeid.

65

Kuna auditi rakkerühm toetub oma liikmete kollektiivsele vastutusele, sõltub selle tulemuslikkus koostööst riiklike pädevate asutustega ja nende praktilisest panusest rühma töösse. Mõnes valdkonnas (nagu kohapealne järelevalve, riikliku pädeva asutuse kohalike töötajate panus) võib sõltuvus suurem olla kui teistes (nagu juhtimisküsimused). On selge, et vajaduste koordineerimine suurendab siseauditi peadirektoraadi koormust ühtse järelevalvemehhanismi teemade auditeerimisel.

Planeerimine põhineb terviklikul auditikeskkonnal, kuid alati ei võeta arvesse parimaid tavasid

Auditite planeerimine põhineb terviklikul kaval, …

66

Esialgsed siseauditile eraldatud vahendid olid napid ja need eraldati hilinemisega. Seetõttu oli esialgne planeerimine vähene.

67

Mais 2015 koostati audititeemadest üksikasjalik auditikeskkond⁴⁸. See koosneb viiest auditiklastrist, mis on omakorda jagatud 14 auditiobjektiks, 31 valdkonnaks ja protsessiks ning lõpuks veel rohkem kui 150 alamkomponendiks.

… kuid planeerimisel ei ole nähtud ette reservi ad hoc audititaotlustele ega võeta arvesse auditite tellimist allhanke korras või nende tegemist koos välisaudiitoriga

68

Auditite üldist planeerimist takistab see, et vastupidiselt parimale tavale⁴⁹ ei ole ad hoc audititeks või käimasolevate auditite pikendamiseks ressursse ette nähtud (sest kõik ressursid on kogu aeg 100-protsendiliselt kasutuses).

69

Parimate tavade vastu⁵⁰ on ka see, et siseauditi peadirektoraadil puudub süstemaatiline protseduur auditite tellimiseks allhanke korras ja auditite tegemiseks koos välisaudiitoriga. Näiteks puuduvad lepingulised nõuded, mille kohaselt peab teenusepakkujate siseauditi funktsioon esitama EKP-le aruanded allhangete korras tellitud ja koos välisaudiitoriga tehtud auditite kohta. Mitte kõik asjaomased lepingud ei sisalda klauslit, mis annaksid EKP siseauditi funktsioonile õiguse ise auditeerida allhanke korras tellitud või välisaudiitoriga koos tehtud tegevusi.

Riskihindamismetoodika on üldjuhul asjakohane, kuid see ei taga piisavalt suure ning keskmise riskiga valdkondade täielikku ja õigeaegset käsitlemist

Põhjalikud auditieesmärkide koostamise näidisdokumendid on välja töötatud ja kasutusel riskimudeli raames, mis hoolimata mõningatest puudustest on oma kontseptsioonilt asjakohane

70

Riskihindamist kasutatakse tulevase perioodi audititeemade järjestamiseks. Hindamine tugineb põhiteabel, mis on toodud auditieesmärke kajastavas dokumendis, kus esitatakse üksikasjad auditeeritava valdkonna peamiste teemade kohta, samuti iga tegevuse täielik kirjeldus, sellega seotud protsessid ja kõige olulisemad põhikontrollimehhanismid. Riskihindamises on näidisdokumendid väga heaks planeerimise lähtekohaks.

71

Kontrollikoda vaatas läbi kolme auditivaldkonna näidisdokumendid ning leidis, et need on asjakohased ja neid rakendatakse õigesti. Lisaks vajadusele kolmanda isiku riski selgema määratluse järele ilmnes aga üldisemas plaanis ka vajadus finantsmõju ja kohtuvaidluste riskikriteeriumide järjekindla kohaldamise järele ning ühel juhul vajadus keskenduda riskidele, mis on seotud raha- ja järelevalvepoliitika üksteisest eraldamisega.

72

Neist puudustest hoolimata on riskimudel väga sobiv planeerimisvahend. Kõik kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikud pädevad asutused hindasid riskihindamisprotsessi „asjakohaseks” ja „läbipaistvaks”.

Puudub järelevalve miinimumtase, millega tagada suure ja keskmise riskiga valdkondade ja peamiste alamkomponentide katmine ning ühtse järelevalvemehhanismi auditid peavad ressursside pärast konkureerima teiste audititega …

73

Siseaudiitorite komitee ei ole eesmärgiks võtnud kõikide riskide käsitlemist teatud planeerimisperioodil (nagu viieaastane tsükkel), vaid toetub üksnes planeeritud vahe-eesmärkidele. Suure riskiga valdkondade jaoks kasutab siseaudiitorite komitee peamist tulemusnäitajat ning püüab igal aastal auditeerida vähemalt 30% suure riskiga valdkondadest ja katta kolme aasta jooksul vähemalt 90%. Keskmise riskiga valdkondade puhul aga sellist eesmärki ei ole. Aasta auditiprogrammi raames kohandatakse suure ja keskmise riskiga valdkondade riskihindamist igas kvartalis, et plaane uute riskide esilekerkimise korral muuta. Ehkki perioodi 2015–2018 vahe-eesmärgid hõlmavad kõiki suure riskiga valdkondi, ei ole selge, kas ja millal käsitletakse nende valdkondade kõiki alamkomponente. Lisaks ei käsitle audititöö planeerimise meetod järjepidevalt elemente, mida ei ole varem uuritud. Valdkonnad, mis on liigitatud keskmise riskiga valdkondadeks, nagu sisemudelid, makrotasandi usaldatavusjärelevalve ja vähem olulised institutsioonid, ei kuulu kuni 2019. aastani üldse auditeerimisele ja pole selge, mis ulatuses neid käsitletakse.

74

Piiratud ressursside korral võivad punktis 73 kirjeldatud lähenemisviisi rakendamisel suure või keskmise riskiga valdkonnad auditeerimata jääda, sest järelevalve miinimumtaset (teatud riskihinnang tähendab riskitaset „kuulub auditeerimisele”) ei ole määratletud⁵¹.

75

Siseauditi ühiselt kasutatava teenuse iseloom ja ressursside nappus on viinud olukorrani, kus keskpankade ja ühtse järelevalvemehhanismi auditieesmärgid „konkureerivad” ressursside pärast (vt tabel 5). 2015. aastal kasutati ainult 15% tööajast ühtse järelevalvemehhanismiga seotud ülesannete täitmiseks. 30-st D-IA töökohast on ainult seitse (sh uurimistöö ja IT) määratud ühtse järelevalvemehhanismiga seotud ja statistiliste ülesannete täitmiseks.

Tabel 5

Ühtse järelevalvemehhanismi teemal planeeritud auditid ja muud riiklike pädevate asutustega koostöös tehtavad auditid

Auditi valdkond
Suure jääkriskiga valdkonnad 2015. aasta septembri seisuga
2015. aastal tehtud või alustatud auditid
2016. aastaks kavandatud auditid
2017.-2018. aastaks kavandatud auditid

Ühtne järelevalvemehhanism /statistika¹
6
1
2
3

Eurosüsteem/EKPS²
9
11
9
14

Valitsemine, risk, raamatupidamis
arvestus ja IT
3
0
2
6

Muu kui ühtne järelevalvemehhanism kokku
12
11
11
20

1Keskpankade ja järelevalvestatistika vahel selget eraldust ei ole.

2Hõlmab eelkõige rahapoliitikat ja selle rakendamist, statistikat, makse- ja arveldussüsteeme, pangatähti, eurosüsteemi konsolideeritud bilansi raamatupidamisarvestust ja finantsaruandlust.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP andmete põhjal.

… ja tegelikkuses ei seatud suurima riskiga valdkondi auditeerimisel kohe prioriteediks

76

Eri auditirühmade pakutud audititeemade omavaheliseks ühtlustamiseks rakendatav kalibreerimine võib tulemuseks anda kohandatud riskitasemed. Kvaliteedijuhtimise rakkerühm võib siseaudiitorite komiteele auditiettepanekute tegemisel valida audititeemasid, millele ei ole antud kõrgeimat riskihinnangut. Lisaks ei ole rakkerühma ettepanekud siseaudiitorite komiteele siduvad.

77

Ehkki teemade „Süsteemselt oluliste pankade pidev järelevalve – järelevalvealane läbivaatamine ja hindamine” ja „Panganduskriisi juhtimine” jääkrisk hinnati kõigi auditirühmade ühtse järelevalvemehhanismi audititeemade hulgas kõige suuremaks, ei auditeeritud neid esimesel aastal, vaid lülitati 2017.-2018. aasta auditiplaani. 2015. ja 2016. aastaks valitud ühtse järelevalvemehhanismi audititeemad olid vastavalt „Pidev järelevalve – kavandamine ja seire” (6. koht) ning „Järelevalvestatistika ja teabehaldus” (jagab teist kohta). Pideva järelevalve kavandamisaspektide auditeerimine, ilma et uuritaks põhjalikult järelevalvealast läbivaatamist ja hindamist, mis on pideva järelevalve võtmetähtsusega protsess, ei kujuta endast audititeema kõikehõlmavat käsitlemist.

13Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 25 lõike 2 teine lõik.

14EKP juhtimisstruktuur on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingus. Ühtse järelevalvemehhanismi määrus ei mõjutanud juhatuse vastutust EKP sisekorralduse juhtimise eest (sh personali- ja eelarveküsimused).

15Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendus 66.

16Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt kohustuvad EKP ja riiklikud pädevad asutused tegema koostööd ja vahetama teavet heauskselt. Artikli 6 lõige 3 sätestab, et „riiklikud pädevad asutused vastutavad selle eest, et abistada [---] EKPd nende õigusaktide ettevalmistamisel ja rakendamisel, mis on seotud artiklis 4 osutatud ülesannetega seoses kõigi krediidiasutustega”.

17Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 28.

18Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendus 77.

19Riiklike pädevate asutuste eelarvete kontrollimine ei kuulunud kontrollikoja auditi ulatusse.

20Arv sisaldab riiklike pädevate asutuste ning vajaduse korral osalevate liikmesriikide määratud muude ametiasutuste eelarveid.

21EKP ja riiklike pädevate asutuste ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtava koostöö eeskirjad on toodud ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklis 6. Kontrollikoda sai aga riiklike pädevate asutuste kohta dokumente ja teavet ainult EKP kaudu ja oma küsimustiku abil. Asjaomaseid riiklikke pädevaid asutusi kontrollikoda ei auditeerinud.

22http://www.bis.org/publ/bcbs230.htm.

23Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 26.

24Vt Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõte, 2. aluskriteerium.

25Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 24.

26Vt Euroopa Keskpanga 2. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 673/2014 lepituskomisjoni asutamise ja kodukorra kohta (ELT L 179, 19.6.2014, lk 72).

27Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõte, 4. aluskriteerium.

28See koosneb järgmistest etappidest: järelevalvenõukogul on viis tööpäeva aega dokumentide läbivaatamiseks enne otsuse eelnõu heakskiitmist, kaks nädalat on krediidiasutusel ärakuulamisõigus, ning EKP nõukogul on ühtse järelevalvemehhanismi määruse kohaselt maksimaalselt 10 tööpäeva aega otsus vastu võtta, kui vastuväiteid ei ole. Ühiste järelevalverühmade ettevalmistava töö etappe kirjeldatakse III lisas. Standardne viienädalane tähtaeg kehtib juhtudel, mil ärakuulamine on vajalik. Kui otsusel ei ole ebasoodsat mõju, ei ole ärakuulamisõigus vajalik ning standardmenetlus kestab kolm nädalat.

29„EKP nõukogule esitatakse tuhandeid otsuseid. Nende seas on otsuseid, mis ei ole jõudnud minu lauale ega minust hierarhias järgmise töötaja lauale, sest ühtse järelevalvemehhanismi määrus ei näe ette delegeerimist. Ma ei usu, et EKP nõukogu saab kõikidesse üksikasjadesse süveneda. Nõukogu peab lihtsalt järelevalvenõukogu usaldama.” https://bankingsupervision.europa.eu/press/interviews/date/2016/html/sn160125.en.html

30Oma kõnes selgitas aseesimees, et järelevalvenõukogu kaalub raamistiku kasutuselevõtmist, et delegeerida rutiinsed otsused madalamatele tasanditele, mis võimaldaks järelevalvenõukogul keskenduda tundlikematele, olulisematele ja valikulisematele küsimustele. https://bankingsupervision.europa.eu/press/speeches/date/2016/html/se160113.en.html

31Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 25.

32Vt eelkõige ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 25.

33Euroopa Keskpanga 17. septembri 2014. aasta otsus EKP/2014/39, Euroopa Keskpanga rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahususe rakendamise kohta (ELT L 300, 18.10.2014, lk 57).

34Otsuse EKP/2014/39 artikli 3 punkt 4.

35Nn Hiina müür on sisemine infobarjäär, mis aitab ära hoida huvide konflikti.

36Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõte.

37Ühtse järelevalvemehhanismi määrus ei muutnud EKP juhtimisstruktuuri (vt EKP kodukorra artikli 10 lõige 1). Vastavalt EKPSi ja EKP põhikirja artiklile 11 lõikele 6 vastutab juhatus EKP jooksva töö eest. See ei välista aga vastuväidete puudumise menetluse või muude sarnaste menetluste kasutamist, millega võib suurendada järelevalvenõukogu sõltumatust.

38Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 15 lõige 1.

39Euroopa Keskpanga kodukorra artikkel 9.

40Kuigi määruse põhjendustel ei ole õiguslikke tagajärgi, sisaldavad need siiski olulisi suuniseid määruse artiklite tõlgendamiseks ja vajalike menetluste kindlaksmääramiseks, nagu asjaomaste raammääruste või kodukorra koostamine.

41http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri= uriserv:OJ.C_.2015.204.01. 0003.01.ENG&toc=OJ:C:2015: 204:FULL

42Euroopa Keskpanga 12. märtsi 2015. aasta suunis (EL) 2015/856, millega kehtestatakse ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted (EKP/2015/12) (ELT L 135, 2.6.2015, lk 29).

43Aeg, mille jooksul EKPst lahkuvad töötajad peavad hoiduma tegevustest, mis võiksid põhjustada huvide konflikti.

44Ühendkuningriigis on näiteks määratud järelevalveala juhtidele minimaalne ja maksimaalne ametiaja kestus.

45Näiteks töötamise lõpetamise järgseid piiranguid käsitlev rakendustava nr 11: „EKP-l ja riiklikel pädevatel asutustel soovitatakse kasutada proportsionaalset vaheperioodi organite liikmete ning juhtivate ametikohtade ja eksperttaseme töötajate puhul, kes soovivad töötada krediidiasutuses, mille järelevalvega nad tegelesid või mille otsesed konkurendid nad olid. Organite liikmete ja kõrgema astme töötajate jaoks peaks vaheperiood olema vähemalt kuuekuuline, kui nad kavatsevad töötada krediidiasutuses, mille järelevalve eest nad vastutasid.”

46EKPS hõlmab EKPd ja kõigi 28 liikmesriigi keskpanku, samas kui eurosüsteem hõlmab ainult EKP-d ja euroala liikmesriikide keskpanku (kelle ülesanne on kohaldada EKP määratud rahapoliitikat).

47Statistikaalased ülesanded on seotud nii pangandusjärelevalve (järelevalveandmed) kui rahapoliitikaga (keskpankade andmed).

48Kontrollikoja positiivse hinnanguga auditikeskkonnale nõustusid kõik kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikud pädevad asutused. 11st riiklikust pädevast asutusest kolm aga väljendasid muret auditiobjektide konkreetse ulatuse kohta ja nende katmise kohta mõistliku aja jooksul.

49Vt näiteks Saksa pädeva asutuse (BaFin) riskihalduse miinimumnõuete suunised, osa BT 2.3, punkt 3, ning Saksa Audiitorite instituudi (IDW) välja antud auditistandardi PS 240 punkt 20.

50BaFin, „Riskijuhtimise miinimumnõuded”, AT 9, punkt 6; BT 2.1, punkt 3.

51Saksa pädeva asutuse poolt väljastatud „Riskijuhtimise miinimumnõuetes” nõutakse iga-aastase auditi tegemist „eriliste” riskide puhul ja kolmeaastast audititsüklit kõigi muude protsesside ja tegevuste puhul (BaFin, riskijuhtimise miinimumnõuded, BT 2.3).

Aruandluskord

78

Tugev aruandlusraamistik on pangandusjärelevalve kvaliteedi seisukohalt ülioluline, kuna selle abil rakendatakse hea juhtimistava põhimõtteid, nagu läbipaistvus ja mõjusus⁵². Aruandlus nõuab järelevalveasutuselt asjakohase, õigeaegse ja täpse teabe esitamist mitmesugustele sidusrühmadele, et võimaldada ja edendada laiemat arusaama oma tegevustest ja tulemustest ning saada vajalikku tagasisidet.

79

Ühtse järelevalvemehhanismi üldise aruandlusraamistiku hindamisel kasutati võrdlusnäitajana raamistikku, mida kirjeldati Euroopa Kontrollikoja ülevaatearuandes ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditi kohta (vt punkt 80)⁵³, ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklis 20 sätestatud korda, Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve ülevaadatud (2012) üldpõhimõtteid (vt 2. selgitus) ning õigusraamistikke ja tavasid võrreldavates jurisdiktsioonides.

2. selgitus

Baseli pangajärelevalve komitee

Baseli pangajärelevalve komitee on peamine ülemaailmne standardite kehtestaja pankade usaldatavusnõuete kohase reguleerimise vallas ja võimaldab koostööplatvormi pangandusjärelevalve küsimustes. Selle 29 ülevaadatud üldpõhimõtet, mis sisaldavad eraldi põhi- ja lisakriteeriume, hõlmavad järgmist:

οjärelevalvevolitused, -kohustused ja -ülesanded, fookusega mõjusal riskipõhisel järelevalvel ning vajaduse korral varajase sekkumise ja õigeaegsete järelevalvemeetmete järele (põhimõtted 1–13);

οpankade järelevalvealased ootused, rõhutades hea juhtimistava ja riskijuhtimise tähtsust ning järelevalve-standardite järgimist (põhimõtted 14–29).

Põhimõtted ei ole küll õiguslikult siduvad, kuid neid kasutatakse laialdaselt rahvusvaheliselt heakskiidetud raamistikuna järelevalvesüsteemide ja -korra kvaliteedi hindamiseks erinevates jurisdiktsioonides. Baseli komitee liikmena on EKP kinnitanud⁵⁴ oma toetust tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtetes toodud avaldusele, mille kohaselt moodustavad põhimõtted „pangandussektori reguleerimise, järelevalve, juhtimise ja riskijuhtimise usaldusväärse aluse”⁵⁵.

Allikas: Rahvusvaheliste Arvelduste Pank.

80

Oma ülevaatearuandes ELi aruandekohustuse kohta tõi kontrollikoda välja järgmised tugeva aruandlusraamistiku põhiosad:

i)ülesannete ja kohustuste selge määratlemine;

ii)sõltumatu välisauditi tugev mandaat finants-, vastavus- ja tulemuslikkuse aspektide kontrollimiseks;

iii)juhtkonna kinnitus poliitikaeesmärkide saavutamise kohta;

iv)täielik demokraatlik järelevalve;

v)parandusmeetmeid/parandusi võimaldavate tagasisidemehhanismide olemasolu.⁵⁶

81

Järgnevalt käsitletakse seda, mil määral vastab ühtse järelevalvemehhanismi aruandlusraamistik eeltoodud viiele nõudele.

i)Ühtse järelevalvemehhanismi kui terviku ülesanded ja vastutusalad on vastavates õigusaktides selgelt määratletud ja avalikustatud

82

Vastutusahela ülesannete selguse seisukohast annavad määrused ühtse järelevalvemehhanismi järelevalveülesanded EKP-le. Kehtestatud erieeskirjade kohaselt täidab EKP rahapoliitika ja järelevalvega seotud ülesandeid sõltumatult, kuid vastutab oma ühtse järelevalvemehhanismiga seotud tegevuse eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees. Järelevalvetegevust kavandab ja viib ellu järelevalvenõukogu, EKP nõukogu aga vastutab lõpliku otsusetegijana EKP üldise juhtimise eest, mis hõlmab nii rahapoliitika kui ka järelevalve funktsiooni. Otsustusprotsessi üksikasjad on toodud III lisas.

83

Eesmärkide selguse seisukohast sätestatakse ühtse järelevalvemehhanismi määruses EKP järelevalveülesannete eesmärgina selgelt „aidata kaasa krediidiasutuste turvalisusele ja toimekindlusele ning finantssüsteemi stabiilsusele liidus ja kõikides liikmesriikides”⁵⁷.

84

Kontrollikoda tuvastas mõningaid probleeme seoses ühtse järelevalvemehhanismi eri osade ülesannete ja kooskõlastamisega (vt ühiseid järelevalverühmi ja kohapealset kontrolli käsitlevad lõigud).

ii)Kontrollikoja auditivolitused on kindlaks määratud ELi toimimise lepingus

85

Paljudes jurisdiktsioonides hõlmab pangandusjärelevalveasutuste ja nende tegevuse auditeerimine juhtumeid, kus järelevalvet teostavad keskpangad. Kui kõrgeimatel kontrolliasutustel on õigus auditeerida pangandusjärelevalveasutusi, aitab see tõenäoliselt aruandlust ja läbipaistvust parandada.

86

Kontrollikoda on EKP volitatud audiitor. Kontrollikoja mandaat on sätestatud EKPSi ja EKP põhikirjas⁵⁸, mille kohaselt kehtivad ELTLi artikli 287 sätted. Viimaste kohaselt on kontrollikoja ülesanne kontrollida EKP juhtimise (sh ka järelevalvetegevuse) efektiivsust.

87

Käesolevas esimeses auditis ei olnud võimalik käsitleda mõningaid ühtse järelevalvemehhanismi olulisi tegevusvaldkondi (vt üksikasju auditi ulatuse kohta punktis 19 ja I lisas). ELi kõrgeimate kontrolliasutuste kontaktkomitee aruandes võrreldakse ELi 28 riiklikust kõrgeimast kontrolliasutusest 27⁵⁹ auditeerimisvolitusi seoses pangandusjärelevalveasutustega. Kokkuvõtvas avalduses⁶⁰ märgiti, et „auditeerimises on tekkinud lüngad neis riikides, kus kõrgeimate riiklike kontrolliasutuste varasemaid volitusi pangandusjärelevalve asutuste auditeerimiseks ei ole asendatud kontrollikoja sama tasandi auditivolitustega Euroopa Keskpanga järelevalvetegevuse üle”. Tabelis 6 on toodud võrdlev ülevaade mikrotasandi usaldatavusjärelevalvega seotud auditivolitustest teatavates ELi-välistes jurisdiktsioonides ning V lisas võetakse kokku pangandusjärelevalve auditeerimise kord neis jurisdiktsioonides.

Tabel 6

Volitused auditeerida mikrotasandi usaldatavusjärelevalveasutusi (seadusega antud õigused) ja volituste ulatus

Järelevalveasutus | Tulemusauditi tegemise õigused seoses järelevalvetegevusega | Tulemusauditi tegemise õigused seoses muu kui järelevalvetegevusega | Vastavusauditi tegemise õigused seoses järelevalvetegevusega | Vastavusauditi tegemise õigused seoses muu kui järelevalvetegevusega
Ameerika Ühendriigid | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused
Kanada | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused | JAH – TÄIELIKUD auditeerimisõigused
Austraalia | JAH – õigus üle vaadata või kontrollida üksuse tegevuse mis tahes aspekti | JAH – õigus üle vaadata või kontrollida üksuse tegevuse mis tahes aspekti | Õigus osutada täiendavaid teenuseid (hea tava juhised ning kindlustandvad ja ülevaatearuanded) | Õigus osutada täiendavaid teenuseid (hea tava juhised ning kindlustandvad ja ülevaatearuanded)

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

iii)Veel ei ole välja töötatud ametlikku tulemusraamistikku, mille abil saada kindlust ühtse järelevalvemehhanismi eesmärkide saavutamise kohta

88

Aruandekohuslus eeldab, et järelevalveasutuse tegevust hinnatakse teatud standardite ja seatud eesmärkide alusel. Tulemusraamistik, mis kasutab järelevalve eri tasanditel paljusid erinevaid tulemusnäitajaid ja parameetreid, annab järelevalve mõjususest järjepideva ja tervikliku ülevaate ning näitab sidusrühmadele, kuidas järelevalvetegevus aitab eesmärkide saavutamisele kaasa.

89

Siiani ei ole EKP ühtse järelevalvemehhanismi jaoks ametlikku tulemusraamistikku välja arendanud. Küll on EKP välja töötanud ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenäidiku, mis võimaldab tal jälgida ja hinnata oma järelevalvetegevuse kõigi tähtsamaid aspekte ning teha seiret selle üle, kui efektiivselt järelevalvealaseid prioriteete tegelikkuses ellu viiakse. Vahend on aga kättesaadav üksnes järelevalvenõukogule ja kõrgemale juhtkonnale ega anna seetõttu teistele sidusrühmadele kindlust ühtse järelevalvemehhanismi eesmärkide saavutamise kohta.

90

Teistes jurisdiktsioonides on ametlikud tulemusnäitajad järelevalvefunktsiooni tavapärane osa. Valikulised näited on toodud joonisel 7.

Joonis 7

Näiteid tulemusnäitajatest

1Tagatud kohustuste osa kõigist kohustustest.

2Oma kohustused täitnud institutsioonide osa institutsioonide koguarvust.

Allikas: Rahvusvaheliste Arvelduste Panga aruanne pangandusjärelevalve mõju ja aruandekohustuse kohta, juuli 2015; Austraalia usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutus.

91

Enne ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu sisaldus IMFi tehnilises suunises läbipaistvust ja aruandekohustust käsitlevate meetmete kogum, mille abil edendada järelevalvepoliitika usaldatavust⁶¹. Muu hulgas soovitati dokumendis järelevalvenõukogul poliitikaalaste koosolekute protokollid avaldada ja luua välisekspertidest koosnev paneel, mis teeks ühtse järelevalvemehhanismi üle sõltumatut kontrolli. Vt üksikasju VI lisas.

Komisjonile dokumentide esitamisega seonduvad küsimused

92

Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 32 kohaselt esitab Euroopa Komisjon iga kolme aasta järel põhjaliku ülevaatearuande ühtse järelevalvemehhanismi juhtimis-, aruandlus- ja rahastamiskorra rakendamise, asjakohasuse ja mõjususe kohta, samuti EKP järelevalvevolituste ja karistuste määramise volituste kasutamise tõhususe ning ühtse järelevalvemehhanismi võimaliku mõju kohta siseturu toimimisele (vt VII lisa). Esimest ülevaatearuannet, mis tuli esitada 31. detsembriks 2015, ei esitatud tähtajaks. Esimest korda taotleti EKP-lt teabe esitamist juulis 2015. 2015. aasta novembris sõlmisid komisjon ja EKP mitteavaliku teabe edastamise kohta vastastikuse mõistmise memorandumi, mille järel esitas EKP teabe komisjoni 16. detsembri 2015. aasta taotluse alusel. 2016. aasta veebruaris esitatud üksikasjalikuma taotluse alusel esitas EKP täiendavat teavet 19. aprillil 2016. Komisjon ei saanud palutud pangapõhist informatsiooni (pankade andmestikud järelevalvetasude hindamiseks), sest EKP väljendas muret seoses konfidentsiaalsusega.

Teabe asjakohane avalikustamine üldsusele

93

Avatus ja läbipaistvus on aruandekohustuse täitmise põhielemendid. Järgides järelevalveasutuste head tava olla läbipaistev ning selgitada oma eeskirjade ja tegevuse loogikat⁶², avaldab EKP oma pangandusjärelevalve veebisaidil⁶³ üldsuse jaoks ülevaatlikku teavet, mis sisaldab õigusraamistikku ja regulatiivset keskkonda, KKK-sid, pangandusjärelevalve juhendit, järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise metoodika käsiraamatut, järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehe koosolekute nädala- ja kuukalendrit (umbes kolmekuulise viivitusega) ning muid dokumente, mis kirjeldavad EKP järelevalvepõhimõtteid ja -korda. Samuti avaldatakse veebisaidil avalike konsultatsioonide käigus määruste eelnõude kohta esitatud kommentaarid ja EKP vastused.

Järelevalve alla kuuluvatele üksustele avaldatava teabe läbipaistvus on piiratud

94

Järelevalve alla kuuluvatele üksustele esitatav teave ei ole kõikides aspektides piisav, et ühtse järelevalvemehhanismi metoodika kohta õiget ettekujutust saada. EKP kasutab valikulist lähenemisviisi, avaldades vaid lühikesi lõike ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraamatust, milles määratletakse järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessid ja metoodika krediidiasutuste järelevalveks ning koostöömenetlused nii ühtse järelevalvemehhanismi siseselt kui ka koostööks teiste asutustega. Muudes jurisdiktsioonides on teabe avalikustamise põhimõtted erinevad. Näiteks Ameerika Ühendriikides avaldatakse järelevalvekäsiraamatud järelevalveasutuste ametlikel veebisaitidel, Inglise keskpanga usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutus oma sisekäsiraamatut aga ei avalda.

95

EKP teabe avaldamispõhimõtete tõttu ei ole järelevalve alla kuuluvatel üksustel võimalik järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemustest täielikku arusaama omada. Umbkaudu pooled kontrollikoja küsimustikule vastanud pankadest (vt VIII lisa) väljendasid muret läbipaistvuse puudumise pärast, mis nende hinnangul võib, kui tsiteerida üht vastust, suurendada „juhuslikkuse riski järelevalves”. Sellega seonduvalt on Joonisel 8 toodud ülevaade järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise avalikustamise kohta antud vastustest.

Joonis 8

Pankade hinnang järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise avalikustamise kohta

Märkus: uuringu suurus: 69 küsitlusele vastanud panka 129 pangast, kellele küsimustik saadeti.

Allikas: kontrollikoja küsimustik, mis saadeti olulistele järelevalve alla kuuluvatele asutustele.

96

29% pankadest andis järelevalvekäsiraamatus kirjeldatud menetluste (mis on olulised nende igapäevases koostöös järelevalveasutusega) kohta saadud teabe kvaliteedile hindeks vähem kui 3 (1 = suurepärane, 5 = nõrk), sest „järelevalveasutusega tehtava igapäevase koostöö olulisi küsimusi ei kirjeldata piisavalt” (vt joonis 9).

97

Oma 2015. aasta aruandes pangandusliidu kohta väljendas Euroopa Parlament sarnast muret ja kutsus üles suuremale läbipaistvusele seoses teise samba järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise otsuste ja põhjendustega⁶⁴.

Joonis 9

Järelevalvemenetlusi käsitleva teabe kvaliteedi vastuoluline hindamine

Kuidas hindate teabe kvaliteeti seoses järelevalvekäsiraamatust tulenevate protseduuridega, mis on olulised Teie igapäevatöös järelevalveasutusega?

Märkus: uuringu suurus: 69 küsitlusele vastanud panka 129 pangast, kellele küsimustik saadeti.

Allikas: kontrollikoja küsimustik, mis saadeti olulistele järelevalve alla kuuluvatele asutustele.

iv)Parlamendi tehtavat demokraatlikku kontrolli järelevalve üle reguleerivad märkimisväärsed konfidentsiaalsuspiirangud

98

Ühtse järelevalvemehhanismi määruses on üldsõnaliselt sätestatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruannete esitamise kord. Täiendavad üksikasjad, mis käsitlevad ühtse järelevalvemehhanismi kohta aruandmist, sätestati Euroopa Parlamendiga sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes⁶⁵ ja nõukoguga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis⁶⁶. Oma 2015. aasta aruandes pangandusliidu kohta pidas Euroopa Parlament tervitatavaks „tõhusust ja avatust, millega EKP on seni täitnud oma aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees”⁶⁷. Aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees täidetakse mitmel viisil (vt IX lisa), sh esitatakse järelevalvenõukogu koosolekute protokollid.

99

Mis tahes teabe avaldamist Euroopa Parlamendile reguleerivad ametisaladuse hoidmise nõuded, nagu on sätestatud institutsioonidevahelises kokkuleppes, ja need jäävad siduvaks isegi pärast kokkuleppe lõppemist. Oma aruandes palub parlament EKP-l aidata ka edaspidi parandada parlamendi suutlikkust ühtse järelevalvemehhanismi poliitika ja tegevuste hindamisel⁶⁸ ning soovitab kaaluda Euroopa Kontrollikoja auditivolituste tugevdamist⁶⁹.

v)Tagasiside andmise kord on olemas, kuid see ei hõlma veel finantsasutuste üldisi uuringuid

100

EKP aruandluskohustust ei peaks mõistma pelgalt kui tema õigust täita talle antud järelevalveülesandeid täielikult sõltumatult, eelkõige sõltumatuna lubamatust poliitilisest mõjust ja sektori sekkumisest (ühtse järelevalvemehhanismi põhjendus 75). See on kooskõlas Baseli üldpõhimõtetega, mille kohaselt „[…] ei tohi valitsuse või sektori sekkumine kahjustada järelevalveasutuse tegevuslikku sõltumatust. Järelevalveasutus võib omal äranägemisel võtta enda järelevalve all olevate pankade ja pangandusgruppide suhtes mis tahes järelevalvemeetmeid”⁷⁰.

101

See tähendab, et Euroopa Parlament ja nõukogu ei tohi anda suunavat tagasisidet ega nõuda parandusmeetmeid, nagu nad teevad teiste ELi institutsioonide ja ametite puhul, kelle suhtes kehtib otsesema kontrolli astmestik. EKP-l on suurem kohustus võtta parlamendi, nõukogu ja välisaudiitorite tagasisidet tõsiselt arvesse. Samuti oodatakse EKP-lt mõjusa enesehindamise tegemist, mis hõlmab tagasiside küsimist oma otsestelt sidusrühmadelt.

102

EKP on loonud finantsasutuste jaoks selge ja asjakohase korra oma järelevalvetegevuse kohta tagasiside andmiseks: i) pideva dialoogi kaudu ühiste järelevalverühmade ja EKP juhtkonnaga; ii) otsuste ametlike kommentaaride kaudu vastavalt ärakuulamise õigusele; iii) avalike konsultatsioonide kaudu; iv) läbi riiklike või Euroopa pangaliitude, mis esitavad tähelepanekuid või kohtuvad EKP-ga regulaarselt. 61% kontrollikoja küsitlusele vastanud pankadest leidis, et EKP loodud tagasiside andmise kord vastas nende vajadustele.

103

Enam kui aasta pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist ei ole veel korraldatud küsitlust järelevalve alla kuuluvatele üksustele, et küsida nende arvamust mehhanismi edukuse kohta oma eesmärkide saavutamisel. Sellise küsitluse tegemiseks on häid eeskujusid. Näiteks komisjon on kasutanud küsitlusi empiirilise tõendusmaterjali ja konkreetse tagasiside kogumiseks muu hulgas finantsteenuseid käsitlevatest ELi eeskirjadest tuleneva üleliigse regulatiivse koormuse kohta⁷¹. Ka teistes jurisdiktsioonides (nt Kanadas ja Austraalias) on järelevalveasutused läbi viinud küsitlusi, et mõõta enda teostatava järelevalve tajutavat mõjusust (vt 3. selgitus). Sektoris läbiviidavaid küsitlusi ei peaks käsitlema takistusena, mis kahjustab järelevalveasutuse tegevuslikku sõltumatust.

3. selgitus

Näiteid pankade vastustest tagasiside andmise korra kohta

οNeli panka pooldas konsultatsioonikorra ülevaatamist (nt konsultatsiooniperioodi pikendamist ja paremat ühtlustamist, arvestades piiratud ressursse).

οKuus panka soovitas EKP-l anda täiendavaid konsultatsioone tehnilise sisu (nt järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ning kapitalimääratluste) kohta.

ο15 panka soovis struktureeritumat ja terviklikumat tagasiside andmise korda. Näiteks mainis 11 panka korrapäraste küsitluste läbiviimist, mille abil mõõta nende hinnangut järelevalvetegevuse mõjususele ja tõhususele.

Allikas: kontrollikoja küsimustik, mis saadeti olulistele järelevalve alla kuuluvatele asutustele.

52Empiiriline analüüs on näidanud positiivset ja märkimisväärset korrelatsiooni järelevalveasutuse läbipaistvuse ja pangandusjärelevalve mõjususe vahel. Vt näiteks Arnone. M. Salim. M. D. ja A. Gambini, „Banking Supervision: Quality and Governance”, 2007, töödokument 07/82, IMF.

53Ülevaatearuanne 2014 „Lüngad, kattuvused ja väljakutsed: ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra ülevaade”, 2014 (http://eca.europa.eu).

54EKP pangandusjärelevalve juhend (november 2014), lk 6 ja 7.

55Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted (2012).

56Kõik need nõuded on Baseli kriteeriumides kajastatud, välja arvatud tagasisidemehhanismide nõue, mis on peamiselt teistes jurisdiktsioonides järgitav tava usaldatavusnõuete raamistiku mõju ja järelevalve mõjususe mõistmiseks. Tagasisidemehhanismide abil tagatakse sidusrühmade tagasiside (nt nende asutuste, kelle suhtes järelevalvet kohaldatakse, konsultatsioonid ja uuringud) arvessevõtmine seadusandlikus menetluses. Näiteks uuringuid saab kasutada tulemusnäitajana probleemsete valdkondade ja arengupotentsiaali kindlakstegemiseks.

57Määruse (EL) nr 1024/2013 artikkel 1.

58Artikli 27 lõike 2 sõnastus kajastub ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 20 lõikes 7.

59Üks riik küsitlusele ei vastanud.

60ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste ja Euroopa Kontrollikoja juhtide kontaktkomitee avaldus „Täielikult auditeeritava, aruandekohustust kindlustava ja mõjusa pangandusjärelevalve korra tagamine pärast ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõtmist”.

61IMF, „European Union: Publication of Financial Sector Assessment Program Documentation, Technical Note on Issues in Transparency and Accountability”, riigiaruanne nr 13/65, märts 2013. Dokumendis esitatud seisukohad ei pruugi kajastada IMFi Euroopa Liidu esindajate ega IMFi juhatuse seisukohti.

62Vt Baseli komitee aruanne pangandusjärelevalve mõju ja aruandekohustuse kohta, juuli 2015.

63https://www.bankingsupervision.europa.eu/home/html/index.en.html

64EP majandus- ja rahanduskomisjon, „Aruanne pangandusliidu kohta – 2015. aasta aruanne”, 19.2.2016, punkt 37.

65Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevaheline kokkulepe demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega.

66Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Keskpanga vaheline vastastikuse mõistmise memorandum ühtse järelevalvemehhanismiga seotud menetluste valdkonnas tehtava koostöö kohta.

67EP majandus- ja rahanduskomisjon, „Aruanne pangandusliidu kohta – 2015. aasta aruanne”, 19.2.2016, punkt 39.

68Samas.

69Samas, punkt 40.

70Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted (2012), 2. põhimõte, 1. aluskriteerium.

71Vt näiteks http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/financial-regulatory-framework-review/index_en.htm.

Ühiste järelevalverühmade ülesehitus ja neile ressursside eraldamine

104

Ühtse järelevalvemehhanismi otsest pidevat järelevalvet pankade üle teevad ühised järelevalverühmad⁷², mis koosnevad nii EKP kui osalevate liikmesriikide pädevate asutuste pangandusjärelevalve ametnikest. Ühiseid järelevalverühmi on kokku 129 ehk üks iga olulise järelevalve alla kuuluva üksuse kohta, kelle peakorter on mõnes osalevas liikmesriigis⁷³.

105

Ühiste järelevalverühmade loomise ja kavandamise auditeerimisel vaatas kontrollikoda läbi alljärgneva:

a)kõigi ühtse järelevalvemehhanismi käivitamise etapis vajaminevate järelevalveressursside esialgne prognoosimine ja kavandamine EKP poolt, samuti järelevalveressursside esialgne eraldamine ühiste järelevalverühmade koostamisel;

b)EKP koostöö riiklike pädevate asutustega ja neile toetumine ühiste järelevalverühmade koostamisel ning pideva järelevalve tegemisel;

c)ühiste järelevalverühmade ülesehitus, aruandlusahel ja koolituskord.

Kõigi järelevalveressursside kavandamine ja prognoosimine ning ressursside ja personali eraldamine

106

Ühised järelevalverühmad on pangandusjärelevalve valdkonnas uuenduslik nähtus. Tegemist on kõigist ELi liikmesriikidest ja erinevatest järelevalvekultuuridest pärit pangandusjärelevalve teostajatest koosnevate rahvusvaheliste meeskondadega, kes suhtlevad järelevalve alla kuuluvate üksustega erinevates keeltes (ühtse järelevalvemehhanismi siseselt on töökeeleks inglise keel). Nad rakendavad ühtset mehhanismi, et teha järelevalvet pankade üle 19-s euroala liikmesriigis, kelle õigusraamistikud ei ole veel täielikult üksteisega vastavusse viidud.

Ühtse järelevalvemehhanismi inimressursside esialgsel prognoosimisel rakendati lihtsat lähenemisviisi, …

107

Ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade vajaminevate inimressursside esialgsel hindamisel kasutati lihtsat prognoosimeetodit. EKP ja riiklike pädevate asutuste ühiste järelevalverühmade inimressursside esialgsel prognoosimisel rakendati paralleelselt kaht eraldiseisvat, kuid teineteisega seotud menetlust.

108

EKP ressursside ja nende ühistele järelevalverühmadele eraldamise esialgsel prognoosimisel määrati iga pank ühte kuuest klastrist, lähtudes mitmest tegurist (klastrite moodustamise metoodika põhjalikumat käsitluse kohta vt punktid 113–120). Nii määrati igasse ühisesse järelevalverühma miinimumarv EKP töötajaid klastri kohta ning teatud arv töötajaid jäeti nn puhvriks, et määrata nad sinna, kus on selleks kõige suurem vajadus. EKP kasutas seda väga lihtsat meetodit eesmärgiga võimaldada ühiste järelevalverühmade töö kiiret käivitamist. Kuupäeval, mil järelevalve eest hakkas otseselt vastutama EKP, võttis ta mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I ja II peadirektoraati tööle 330 täistööajale taandatud töötajat (kokku oli eelarves ette nähtud 403 töötajat).

109

Riiklike pädevate asutuste ressursside esialgne prognoos tugines EKP korraldatud küsitlustele või ülevaadetele, mille raames esitasid kõik riiklikud pädevad asutused töötajate arvu, mis eraldatakse igale ühisele järelevalverühmale, et hõlmata olulisi üksuseid, kes kuuluvad pärast ühtse järelevalvemehhanismi moodustamist EKP otsese järelevalve alla. Enne otsese järelevalve üleminekut EKP vastutusalasse korraldati selliseid küsitlusi kolm: 2013. aasta oktoobris, 2014. aasta juunis ja 2014. aasta septembris. 2013. aasta oktoobri küsitluse põhjal lepiti kokku 1005 täistööajale taandatud töötaja riiklike pädevate asutuste poolt ühistele järelevalverühmadele eraldamises. Pärast teist küsitlust 2014. aasta juunis vähendati seda arvu 834 täistööajale taandatud töötajale. EKP hinnangul vastas täistööajale taandatud töötajate ülevaadatud arv paremini riiklike pädevate asutuste poolt ühistele järelevalverühmadele eraldatud töötajate arvule, sest esialgne arv sisaldas näiteks kohapealse kontrolli ja mudeli valideerimisega tegelevaid töötajaid, kes oleks tulnud määrata pigem horisontaalse toe üksustesse kui ühistesse järelevalverühmadesse. 2014. aasta septembris korraldatud küsitlus näitas arvu vähenemist 803,5 täistööajale taandatud töötajale. Sellegipoolest kasutas EKP järelvalveülesannete ülevõtmise kuupäeval riiklike pädevate asutuste poolt ühistele järelevalverühmadele eraldatavate töötajate arvu sihtnäitajana 2014. aasta juuni küsitluse tulemusi (834 täistööajale taandatud töötajat).

110

Seega ühendati EKP inimressursside esialgses prognoosis järjepidevuse element – toetumine napilt enne järelevalvefunktsiooni EKP-le üleminekut riiklike pädevate asutuste poolt oluliste pankade järelevalveks eraldatud ressursside mahule – teadmisega, et vaja läheb täiendavat personali EKP töötajate näol. Lisaks pidi ühine järelevalverühm esialgse personaliplaneerimise kohaselt koosnema 25% ulatuses EKP töötajatest ja 75% ulatuses riiklike pädevate asutuste töötajatest (ehkki sellise suhtarvu põhjuseid ei selgitatud). Arvestades EKP esialgset ühiste järelevalverühmade töötajate eelarves ettenähtud arvu – 403, tähendanuks see 1209 täistööajale taandatud töötaja eraldamist riiklike pädevate asutuste poolt. Tegelikkuses põhines riiklike pädevate asutuste poolne töötajate määramine ühistesse järelevalverühmadesse pädevate asutuste võetud kohustustel, mille üle tehakse regulaarselt järelevalvet uuringute abil ning mille üle peetakse kahepoolseid ja mitmepoolseid läbirääkimisi.

… mis ei võtnud täiel määral arvesse kasvavat järelevalvealast töökoormust

111

On ebaselge, kas EKP arvestas oma esialgses inimressursside prognoosis täiel määral seda, mil määral kasvab üldine järelevalvealane töökoormus pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist. Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I ja II peadirektoraadi 16. märtsil 2015. aastal ehk vaid neli kuud pärast EKP otsese järelevalve käivitumist personalile saadetud teatises taotletakse veel 29 täistööajale taandatud töötaja eraldamist mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I peadirektoraati ja 88 töötaja eraldamist mikrotasandi usaldatavusjärelevalve II peadirektoraati, mis näitab, et tulevast töökoormust oli parimal juhul alahinnatud. Teatises põhjendati taotlust mitme asjaoluga, nagu „[…] oodatust suurem töökoormus teatud järelevalveülesannete puhul […]”. Kontrollikojale ei näidatud mingeid uuringuid, aruandeid ega muid dokumente, mis pärineksid ajast, mis eelnes järelevalvekohustuste ülevõtmisele EKP poolt 2014. aasta novembris ja milles kvantifitseeritaks uue, tunduvalt keerulisema järelevalvesüsteemi haldamiseks vajalikud ressursid. Samuti ei koostanud EKP nn alt-üles eelhinnanguid oma eeldatavalt vajaminevate ressursside kohta.

112

Ometi võis ette näha, et mitme kergesti ennustatava teguri tõttu suureneb järelevalvealane töökoormus märgatavalt: i) vajadus ühtlustada erisuguseid panganduseeskirju ja järelevalvemenetlusi kogu euroalas; ii) suuremad järelevalvekohustused, mis tulenevad uute direktiivide rakendamisest⁷⁴; iii) ühtse järelevalvemehhanismi lähenemisviis järelevalve tegemisele, mis pidi kavakohaselt olema „sekkuv”⁷⁵.

Klastrite moodustamise metoodika eesmärk oli lihtsustada esialgset personali eraldamist ühistele järelevalverühmadele, kuid seda tuleks ajakohastada

113

Ühiste järelevalverühmade loomise aluseks on proportsionaalsuse ja riskipõhise järelevalve põhimõtted. Selleks, et hinnata iga ühise järelevalverühma vajaminevaid järelevalveressursse nende põhimõtete alusel, töötas EKP välja süsteemi oluliste üksuste riskiklastritesse jagamiseks. Klastrite moodustamise metoodikas võeti arvesse selliseid tegureid, nagu pankade välisriskide hinnang, keerukus, suurus, geograafiline hajutatus, omavaheline seotus ja järelevalve keerukus. Tulemuseks oli süsteem skaalal 1–5, kus kõige rohkem järelevalveressursse eraldatakse 1. klastri pankadele ja kõige vähem 5. klastri pankadele. Eriklaster on moodustatud üksuste jaoks, kes asuvad mõnes osalevas liikmesriigis, kuid kelle peakorter on väljaspool ühtse järelevalvemehhanismi ala⁷⁶.

114

EKP klastrite moodustamise metoodika erineb mõnevõrra Euroopa Pangandusjärelevalve soovitatud metoodikast, mis hõlmab nelja kategooriat⁷⁷, sellal kui suurem osa EKP kuude klastrisse kuuluvatest olulistest asutustest kuuluks Euroopa Pangandusjärelevalve esimesse kategooriasse.

115

Baseli pangajärelevalve komitee soovitatavas metoodikas⁷⁸ kasutatakse viit võrdse kaaluga kategooriat, milles võetakse arvesse pankade suurust, omavahelist seotust, asendajate või finantsasutuste taristu olemasolu nende pakutavate teenuste puhul, globaalset (jurisdiktsiooniülest) tegevust ja keerukust. EKP arvestab sarnaseid kvalitatiivseid tegureid, lisades ka pangapõhise riskiteguri. Ka see lisandus läheb kaugemale Euroopa Pangandusjärelevalve soovitusest, mille kohaselt peaks kategoriseerimine „kajastama institutsiooni poolt finantssüsteemile tekitatava süsteemse riski hinnangut […], mitte institutsiooni kvaliteeti.”⁷⁹

116

EKP poolt 2015. aasta detsembris läbi viidud asutusesisene kontroll, mis hõlmas ühiste järelevalverühmade koosseisu, personali ja oskusi, näitas aga, et mudelil on puudusi, kui seda kasutatakse personali eraldamise alusena. Eelkõige jätab järelevalve keerukuse tegur tähelepanuta mitu kriteeriumi, mis võivad töökoormusele olulist mõju avaldada, nagu sobivate ja nõuetekohaste hindamiste, tegevuslubade ja väärtpaberistamise tehingute arv jne. Lisaks ei võeta mudelis vahetult arvesse pankadega kriisiolukorras kaasnevat suuremat töökoormust.

117

Samuti võib metoodika alahinnata järelevalvetöö mahtu nende institutsioonide puhul, kes on ühtse järelevalvemehhanismi üldises kontekstis väikesed ja vähem keerulised, kuid kohaliku majanduse jaoks vägagi süsteemse tähtsusega. Nagu hiljutised finantskriisid on näidanud, võivad riigisiseste süsteemselt oluliste pankade probleemid kiiresti eskaleeruda nii iga liikmesriigi siseselt (kaasa arvatud suhteliselt väikesed liikmesriigid) kui ka levida üle riigipiiride. Seetõttu võiks olla otstarbekas paigutada enda riigi majanduse jaoks süsteemselt olulised pangad kõrgemasse klastrisse, kui seda eeldaks nende koht ühtse järelevalvemehhanismi üldises klassifikatsioonis. EKP praegune metoodika sisaldab sellist võimalust ning seda on ka mõnel juhul kasutatud.

118

Auditi tegemise ajal puudusid EKP-l protseduurid pangaklastrite perioodiliseks ülevaatamiseks⁸⁰. Lisaks leiti 2015. aasta detsembris tehtud asutusesisese kontrolli käigus (vt punkt 116), et klastrite punktiarvu arvutamiseks kasutatud andmeid ei ole alates 2013. aastast ajakohastatud. Arvestades, et klastrite moodustamine mängib tähtsat rolli iga olulise üksuse üle tehtava järelevalve miinimumsageduse määramisel, tuleks seda korrapäraselt üle vaadata ja ajakohastada.

119

Iga ühise järelevalverühma töötajate arv määrati peamiselt kindlaks vastava panga klastri alusel, mille puhul risk on väga väike komponent. Järelevalve alla kuuluva panga miinimumjärelevalve tase⁸¹ peegeldab aga nii panga riskihinnangut kui ka klastrit, kuhu ta on paigutatud. Seega sisaldab suurema riskihinnanguga institutsiooni järelevalvealane kontrolliprogramm suuremal arvul miinimumjärelevalve ülesandeid, ehkki vastutaval ühisel järelevalverühmal ei pruugi olla piisavalt töötajaid, et kõiki neid ülesandeid nõuetekohaselt täita (kuna töötajate eraldamine klastrite kaupa lähtub ainult vähesel määral riskidest). Probleem puudutab eelkõige 3.–5. klastri ja eriklastri ühiseid järelevalverühmi, kellest paljud kannatavad personalinappuse käes.

EKP ressursse eraldatakse vastavalt selle klastrite koostamise metoodikale

120

1. ja 2. klastri pankade ühiseid järelevalverühmi haldab mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I peadirektoraat, 4. ja 5. klastri pankade ühiseid järelevalverühmi haldab mikrotasandi usaldatavusjärelevalve II peadirektoraat, 3. klastri pankade ühiseid järelevalverühmi võib hallata ükskõik kumb kahest peadirektoraadist. Arvestades, et mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I peadirektoraadis on umbkaudu 215 täistööajale taandatud töötajat, et teha järelevalvet ca 30 asutuse üle, ning mikrotasandi usaldatavusjärelevalve II peadirektoraadis on töötajaid umbes 90 panga kohta 240 ringis, on EKP eraldanud kooskõlas oma metoodikaga tunduvalt rohkem järelevalveressursse 1. ja 2. klastri pankadele kui 3., 4. ja 5. klastri pankadele. Joonisel 10 on näidatud EKP töötajate keskmine arv ühiste järelevalverühmade kohta igas klastris.

121

EKP suunistes personali ühistesse järelevalverühmadesse jaotamise kohta on kindlaks määratud EKP töötajate miinimumarv ühiste järelevalverühmade kohta igas klastris. Kõige rohkem töötajaid on arusaadavalt ette nähtud 1. klastris (7 täistööajale taandatud töötajat pluss koordinaator ja kõige vähem 5. klastris (0,5 täistööajale taandatud töötajat pluss koordinaator). EKP esitatud viimaste andmete kohaselt vastab personali tegelik jaotus üldjoontes suunistele.

Joonis 10

EKP (täistööajale taandatud) töötajate keskmine arv ühiste järelevalverühmade kohta igas klastris

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.

Koordinaatorite määramise poliitika eesmärk oli ühtlustamist edendada, kuid alati ei ole seda järgitud

122

Iga ühise järelevalverühma koordinaatori määrab EKP. Algselt kiitis koordinaatori ametissenimetamise heaks ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu⁸², kuid menetlust on muudetud ja nüüd kiidab ametissenimetamise heaks nõukogu esimees, välja arvatud juhul, kui tegemist on muutusega hierarhias (nt kui ametissenimetatud koordinaator edutatakse ühtlasi ka osakonnajuhatajaks, peab ametissenimetamise heaks kiitma juhatus). See vähendab järelevalvenõukogu mõju koordinaatorite ametisse nimetamise üle.

123

EKP pangandusjärelevalve juhendi kohaselt ei tohiks koordinaator olla panga asukohariigi kodanik. 123 koordinaatorist 18 pärinevad praegu aga riigist, kus asub vastava panga peakorter⁸³.

124

Ehkki EKP on teatanud, et ei pea juhendis sätestatut õiguslikult siduvaks, kavatseb ta siiski ülalmainitud juhtumitega tegelda, kasutades selleks järkjärgulist lähenemisviisi, mida rakendatakse kolmes osas⁸⁴: esimest 2016. aasta juunis, teist 2016. aasta detsembris ja kolmandat 2017. aasta juuni paiku.

125

Järelevalve mitmekesistamiseks ja järelevalvealaste teadmiste jagamise lihtsustamiseks kavatseb EKP koordinaatorid ja kõik ühiste järelevalverühmade EKP töötajad iga 3–5 aasta järel ümber paigutada. Protseduuri aga ei kinnitata tõenäoliselt enne 2017. aasta lõppu.

EKP koostöö riiklike pädevate asutustega ja neile toetumine

Ühised järelevalverühmad toetuvad suurel määral riiklike pädevate asutuste personalile, kuid EKP ei oma riiklike pädevate asutuste ressursside üle kontrolli

126

Ühiste järelevalverühmade personali kokkupanemisel sõltub EKP suuresti osalevatest riiklikest pädevatest asutustest. Puudub aga ametlik kord, mille alusel saaks EKP riiklikelt pädevatelt asutustelt täiendavaid ressursse taotleda. Riiklike pädevate asutuste töötajate määramine ühistesse järelevalverühmadesse sõltub kahepoolsetest lepingutest ja asutuste heast tahtest. Ehkki riiklikud pädevad asutused on kohustatud tegema heas usus koostööd⁸⁵, ei ole riiklike pädevate asutuste poolt EKP-le kättesaadavaks tehtavate töötajate arvu õiguslikult siduval viisil täpsustatud. Lisaks on riiklikel pädevatel asutustel õigus järelevalvetöötajaid omal äranägemisel ühelt ametikohalt teisele suunata või muul viisil ümber paigutada.

127

Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kohaselt vastutab EKP ühiste järelevalverühmade moodustamise ja koosseisu eest, riiklike pädevate asutuste ülesandeks on aga vaid oma töötajate ametissemääramine. Riikliku pädeva asutuse töötaja võib määrata üheaegselt rohkem kui ühe ühise järelevalverühma liikmeks⁸⁶.

128

Seoses riiklike pädevate asutuste töötajate ühistesse järelevalverühmadesse määramisega omab EKP üksnes õigust riikliku pädeva asutuse poolne ametissenimetamine tagasi lükata. Kõik kontrollikoja küsitlusele vastanud 12 riiklikku pädevat asutust teatas, et siiani ei ole EKP ühtki nende kandidaati tagasi lükanud. Tegelikult puuduvad EKP-l praegu menetlused või juhised riiklike pädevate asutuste ametissenimetamiste heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks, nagu ka menetlused riiklike pädevate asutuste kandidaatide oskuste, kogemuste, teadmiste või sobivuse hindamiseks. Lisaks on EKP sõnul tema võimalused küsida ühisesse järelevalverühma tööle määratud riiklike pädevate asutuste töötajate isiklikke andmeid (mis puudutavad oskusi ja kogemusi) piiratud, kuna seda takistavad riiklike pädevate asutuste andmekaitsenõuded.

Ühistes järelevalverühmades töötab endiselt palju asukohariigi pädeva asutuse töötajaid, …

129

Üks ühiste järelevalverühmade eesmärke on luua järelevalvetöötajate mitmekesisel päritolul põhinev ühine järelevalvekultuur⁸⁷. Ühiste järelevalverühmade koosseis näitab aga, et enamikul juhtudel koosnevad need suurel määral järelevalve alla kuuluva panga asukohariigi kodanikest. Suurema osa 1. klastrisse kuuluvate ühiste järelevalverühmade personalist moodustavad vähemalt 70% ulatuses järelevalve alla kuuluva üksusega samast riigist pärit töötajad, ja 2. klastri puhul on olukord sarnane. Paljudes 3.–5. klastri ühistes järelevalverühmades on järelevalve alla kuuluva panga jurisdiktsioonist pärinevate töötajate osakaal isegi suurem.

… samas kui paljude riiklike pädevate asutuste eraldatud töötajate arv ei vasta EKP ootustele ühiste järelevalverühmade töötajate arvu suhtes

130

Ühisesse järelevalverühma määratud EKP töötajate arv sõltub järelevalve alla kuuluva panga klastrist ja spetsiifikast ning ühise järelevalverühma suurus ja täpne koosseis sõltub samuti suuresti järelevalve alla kuuluva panga eriomadustest. Ühiste järelevalverühmade keskmine suurus (EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajad kokku) kõigub 43,6-st täistööajale taandatud töötajast 1. klastris 4,8 töötajani 5. klastris. Nagu joonisel 11 näidatud, vastavad 1. klastri ühistele järelevalverühmadele eraldatud riiklike pädevate asutuste ressursid esialgsele 25%/75% suhtarvule. 2. ja 3. klastri puhul on olukord keerulisem, sest nende klastrite ühistes järelevalverühmades töötab suhteliselt vähe riiklike pädevate asutuste töötajaid.

Joonis 11

Ühiste järelevalverühmade töötajate jagunemine ja keskmine arv klastrite kaupa

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud andmete põhjal.

131

4., 5. ja eriklastris on riiklike pädevate asutuste töötajate osakaal väiksem. See näitab, et riiklikud pädevad asutused eraldavad nende klastrite jaoks ebapiisavalt ressursse. Mõningates 4., 5. ja eriklastri ühistes järelevalverühmades on vähem kui kaks riikliku pädeva asutuse täistööajaga ametikohta ning sarnasel arvul EKP töötajaid. Ehkki ühtse järelevalvemehhanismi üldperspektiivist on 4. ja 5. klastri pangad süsteemselt vähem olulised, on paljud neist siiski oma riigi kontekstis süsteemselt väga olulised. Kuna on keeruline eeldada, et vähem kui 1,5 täistööajaga riikliku pädeva asutuse töötajat oleks piisav mõjusa järelevalve tagamiseks, viitab see asjaolule, et paljudel riiklikel pädevatel asutustel napib pangandusjärelevalvega tegelevaid töötajaid või on nende poolt ühistele järelevalverühmadele eraldatud ressursid ebapiisavad. Ka EKP asutusesisese kontrolli tulemusel leiti, et „ressursid on hetkel nii EKP-s kui ka riiklikes pädevates asutustes väga piiratud, eriti kõige väiksemate ühiste järelevalverühmade puhul, mis raskendab järelevalve nõutava kvaliteedi saavutamist […]”⁸⁸.

132

Pärast järelevalvefunktsiooni ülevõtmist viis EKP 2015. aasta jaanuaris läbi neljanda riiklike pädevate asutuste personalialase küsitluse. See näitas, et riiklike pädevate asutuste osalus oli endiselt 801 täistööajale taandatud töötajat, mis on 33 võrra vähem kui EKP poolt taotletud arv ja riiklike pädevate asutuste poolt aasta varem võetud kohustus – 834. 2015. aasta septembris, pärast sama aasta 8. juunil peetud järelevalvenõukogu koosoleku arutelu saatis nõukogu esimees kõigi 19 osaleva liikmesriigi 21 järelevalveasutusele⁸⁹ ametlikud kirjad, mis käsitlesid riiklike pädevate asutuste poolt ühistele järelevalverühmadele personali eraldamisega seotud probleeme:

a)EKP hinnangul oli üheksa järelevalveasutust piisavalt töötajaid eraldanud ja neilt täiendavat tööjõudu ei taotletud;

b)EKP taotles ühiste järelevalverühmade jaoks täiendavaid ressursse 12 asutuselt, kelle poolt seni eraldatud töötajate arvu peeti ebapiisavaks. Kuus asutust lubas EKP eritaotluse täita. Veel viis nõustus selle täitma osaliselt. Üks asutus esialgu keeldus, kuid kuus kuud hiljem sai EKP dokumendi, milles asutus nõustus täitma eritaotlust osaliselt.

133

Kokkuvõttes ei vasta seitsme riikliku pädeva asutuse eraldatud töötajate arv EKP ootustele ühiste järelevalverühmade töötajate arvu suhtes⁹⁰. See puudujääk osutab EKP ühiste järelevalverühmade järelevalvemehhanismi põhimõttelisele puudusele, milleks on suur sõltuvus riiklike pädevate asutuste koostöövalmidusest ja heast tahtest.

134

Lisaks näivad mõned riiklikud pädevad asutused olevat EKPga eriarvamusel selle suhtes, mida täpsemalt tähendab töötajate ühistele järelevalverühmadele eraldamise „kohustus”. 2015. aasta jaanuari personalialase küsitluse tulemusi arutati järelevalvenõukogus 2015. aasta aprillis. Arutelu käigus „mainisid mõningad nõukogu liikmed, et neil ei olnud võimalik võtta kohustusi eraldatavate töötajate arvu suhtes ja nad polegi seda teinud, pigem olid nad küsitluse jaoks esitanud täpsed andmed ühiste järelevalverühmade töös osalevate töötajate arvu kohta, mis ei ole kohustus.”⁹¹

135

2015. aasta mai seisuga olid pädevad asutused võtnud kohustuse eraldada 830,5 täistööajale taandatud töötajat. Algne 25%/75% suhtarv tähendas, et riiklikud pädevad asutused pidid eraldama 1209 täistööajale taandatud töötajat. EKP andmetel oli 2016. aasta märtsis kõigis ühistes järelevalverühmades tööl 455 mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I ja II peadirektoraadi täistööajale taandatud töötajat. EKP-poolne täistööajale taandatud töötajate arvu suurendamine 52 töötaja võrra alates novembrist 2014 ei kompenseerinud riiklike pädevate asutuste algse eesmärgi ja asutuste tegelikult eraldatud töötajate arvu vahet.

136

2015. aasta septembris järelevalvenõukogu esimehe poolt riiklikele pädevatele asutustele saadetud kirjades rõhutas EKP järelevalvepersonali suhteliselt nappust võrreldes sarnaste asutustega USAs: „Võrreldes pangandusjärelevalve asutustega selles riigis (Föderaalreserv ja pangajärelevalve büroo) on ühtsel järelevalvemehhanismil ühe panga kohta keskmiselt üksnes ca 60% pideva järelevalve tegemise suutlikkusest”.

137

Riiklike pädevate asutuste personali nappuse probleemi võib veelgi süvendada asjaolu, et EKP võimaldab 3.–5. klastri ja eriklastri koordinaatoritel juhtida korraga rohkem kui ühte ühist järelevalverühma. Tegelikkuses juhib enamik 4., 5. ja eriklastri koordinaatoritest kahte kuni nelja ühist järelevalverühma ja üks koordinaator juhib koguni viit ühist järelevalverühma.

Ühiste järelevalverühmade ülesehitus, aruandlusahel ja koolituskord

Rahvusvahelised meeskonnad hõlbustavad teadmiste ja parimate tavade vahetamist, …

138

Ühiste järelevalverühmade rahvusvahelise koosseisu eesmärk on muu hulgas teadmiste ja parimate tavade vahetamise edendamine kõigis ühtse järelevalvemehhanismi jurisdiktsioonides ning ühtse järelevalvekultuuri ja võrdsete tingimuste loomisele kaasaaitamine.

139

Ühised järelevalverühmad vastutavad kõigi oma liikmete töö juhtimise eest, mis hõlmab ka teistes riikides asuvaid riiklike pädevate asutuste töötajaid. Neid abistavad „riiklike pädevate asutuste alamkoordinaatorid”, kes koordineerivad pidevat järelevalvet riigi tasandil. Alamkoordinaatorid vastutavad ka selle eest, et järelevalvet teostataks professionaalsel ja usaldusväärsel viisil, kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi põhimõtetega ning koordinaatori juhiste kohaselt. Lisaks regulaarsele suhtlusele telefoni ja e-posti teel kohtuvad ühised järelevalverühmad sageli EKPs, riiklikes pädevates asutustes või järelevalve alla kuuluvas pangas. Ühiste järelevalverühmade liikmed osalevad ka meeskonnatööoskuse arendamises ja koolituskursustel.

… kuid vastuoluline aruandlusahel, …

140

Ühiste järelevalverühmade tõhusat toimimist ohustab nende ülesehitust arvestades mitu probleemi, eriti seoses rühmasisese ülesannete jaotuse ja teabeedastusega, mille eest vastutab koordinaator. Ametlikult annavad kõik ühisesse järelevalverühma kuuluvad (nii EKP kui pädevate riiklike asutuste eraldatud) töötajad aru koordinaatorile, teavitades ka riiklikke pädevaid asutusi. Viimaste eraldatud ühiste järelevalverühmade liikmed peavad aga aru andma kahe instantsi ees: ühise järelevalverühma töö kohta, mis moodustab suurema osa nende tööülesannetest⁹², annavad nad aru koordinaatorile, muude ülesannete täitmise kohta aga enda ülemusele riiklikus pädevas asutuses. Kõigis hierarhiat ja inimressursse puudutavates küsimustes annavad nad aru üksnes riikliku pädeva asutuse juhtkonnale.

… teabeedastuse ja ülesannete jaotuse ebaselgus …

141

Ühiste järelevalverühmade koordinaatorite ja riiklike pädevate asutuste alamkoordinaatorite vahelised head tööalased suhted, mis tähendavad tihedat koostööd ja omavahelist suhtlemist, on ühiste järelevalverühmade tõhusa toimimise seisukohast keskse tähtsusega. EKP asutusesisese kontrolli käigus (vt punkt 116) leiti, et EKPst ja riiklikest pädevatest asutustest pärinevate ühiste järelevalverühmade liikmete omavaheline koostöö on üldiselt hea, kuid rühmade vahel on erinevusi:

a)osa koordinaatoreid tõi välja probleeme seoses ülesannete jaotusega riiklike pädevate asutuste tasandil. Lisaks jagavad suurimates ühistes järelevalverühmades ülesandeid peamiselt alamkoordinaatorid ja koordinaatoritel puudub mõnikord ülevaade selle tegevuse tõhususest;

b)mõnes ühises järelevalverühmas toodi probleemina esile teabe jagamine ja omavaheline suhtlemine. Mõningad riiklike pädevate asutuste alamkoordinaatorid väljendasid rahulolematust selle üle, et koordinaatori antud ülesannete kohta esitati riiklikest pädevatest asutustest pärit liikmetele liiga vähe teavet ja et pärast ülesande täitmist ei saadud mingit tagasisidet;

c)riiklikest pädevatest asutustest pärit ühiste järelevalverühmade kõikidel liikmetel puudub juurdepääs ühiste järelevalverühmade e-posti üldaadressidele, mida kasutatakse ühtse kontaktpunktina järelevalve alla kuuluvate asutustega teabe jagamiseks. Mõningad ühised järelevalverühmad võimaldavad järelevalve alla kuuluval pangal suhelda üheaegselt nii EKP kui ka riikliku pädeva asutusega.

… ning erinevused riiklike pädevate asutuste horisontaalsete funktsioonide rakendamises ja liigitamises võivad põhjustada ressursside ebatõhusat kasutamist

142

Riiklike pädevate asutuste tasandil vastutab umbkaudu 1 300⁹³ täistööajale taandatud töötajat horisontaalsete järelevalvefunktsioonide täitmise eest⁹⁴. Ühiste järelevalverühmade ja riiklike pädevate asutuste horisontaalsete funktsioonide vahelise otsese koostoime kohta on antud vähe spetsiifilisi juhiseid. EKP asutusesisese kontrolli käigus (vt punkt 116) selgus, et mõnel juhul võtsid riiklikust pädevast asutusest pärit ühise järelevalverühma liikmed ühendust oma kohaliku horisontaalse rühmaga, EKP liikmed aga võtsid samal eesmärgil ühendust EKP horisontaalsete talitustega. See põhjustas topelttööd ja viivitusi otsustusprotsessis.

Ühiste järelevalverühmade riiklikest pädevatest asutustest pärinevate töötajate siduva tulemushindamise puudumine võib tekitada motivatsiooni- ja vähese tulemuslikkuse probleeme

143

Ühtse järelevalvemehhanismi loomisel puudus EKP-l ametlik kord riiklikele pädevatele asutustele nende ühistesse järelevalverühmadesse kuuluvate töötajate tulemuslikkuse kohta aruandmiseks. Ehkki teatavat tagasisidet anti, jäi see mitteametlikule tasemele ega kohustanud riiklikke pädevaid asutusi seda aktsepteerima või mingil viisil kasutama.

144

EKP katsetab praegu menetlust ametliku tagasiside andmiseks ühiste järelevalverühmade koordinaatorite poolt riiklike pädevate asutuste ühiste järelevalverühmade alamkoordinaatoritele, kuid mitte riiklike pädevate asutuste muudele töötajatele. Menetlust hakati kohaldama 18. novembril 2015⁹⁵. „[---] saadud kogemuste pinnalt kaalutakse ühtse järelevalvemehhanismi tulemuslikkuse tagasiside mehhanismi ulatuslikuma rakendamise vajalikkust.”⁹⁶ See on positiivne areng ja potentsiaalselt oluline samm edasi võrreldes varasema olukorraga.

145

See, kas ühise järelevalverühma koordinaatori tagasisidet kasutada ja see riikliku pädeva asutuse enda personaliaruannetesse lisada, on aga täielikult riikliku pädeva asutuse otsustada. Lisaks sellele, et riiklikud pädevad asutused vastutavad täiel määral oma töötajate tulemuslikkuse hindamise eest, võivad riiklikud õigusaktid osal neist isegi takistada EKP tulemuslikkusealast tagasisidet kasutamast.

146

80% kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikest pädevatest asutustest teatas, et saab EKP-lt enda ühistesse järelevalverühmadesse kuuluvate töötajate tulemuslikkuse kohta tagasisidet. Ainult 33% neist teatas aga, et võtab tagasisidet omaenda tulemusaruandes arvesse.

147

Vastuoluline aruandlusahel ja EKP-poolse siduva tagasiside puudumine võib avaldada negatiivset mõju. See toob kaasa ohu, et riiklike pädevate asutuste töötajad otsustavad eelistada riikliku pädeva asutusega seotud tööülesandeid ühise järelevalverühma tööst tulenevatele ülesannetele.

Ühtsel järelevalvemehhanismil puudub integreeritud koolituskava ja järelevalveasutuste sertifitseerimiskava

148

EKP korraldab põhjalikku koolitust üldiste ärioskuste ja nn pehmete oskuste vallas, nagu teksti koostamine, samuti juhtimiskoolitust ning protsesside ja IT-vahenditealast koolitust. Pangandusjärelevalve töötajate tehnilisi teadmisi testitakse töölevõtmise käigus ning EKP annab oma töötajatele juurdepääsu finantsstabiilsuse instituudi korraldatavatele e-õppe kursustele. Nad võivad osaleda ka riiklike pädevate asutuste või teiste pangandusjärelevalveasutuste korraldatud koolitusel, lisaks peamiselt mikrotasandi usaldatavusjärelevalve IV peadirektoraadi pakutavale erikoolitusele. Puudub aga struktureeritud kohustuslik koolituskava, eelkõige tehnilistel aladel, mis on ühtse järelevalvemehhanismi pangandusjärelevalve ülesandeid täitvate töötajate jaoks eriti olulised. Loodud on juhtrühm kõikidele ühtse järelevalvemehhanismi asjaomastele töötajatele mõeldud ning kogu süsteemi hõlmava järelevalvealase koolituskava kavandamiseks ja rakendamiseks. Rühm töötab välja ning täiendab sellise koolituskava olemasolevaid elemente, mis tagaksid mõjusa koolitusprogrammi kohaldamise kogu ühtsele järelevalvemehhanismile. Esmatähtsad koolitused toimuvad käesoleva aasta sügisel ning põhjalikum programm võetakse kasutusele aastal 2017.

149

Ehkki rakendamise varajases algfaasis on integreeritud koolituskava ja pädevuse kinnitamise kava puudumine mõistetav, võib see mõjusa järelevalve tegemist takistada, kuna ühtse järelevalvemehhanismi töötajad ei pruugi omada ELi pangandussektori üle mõjusa järelevalve tegemiseks vajalikke ajakohaseid tehnilisi teadmisi. Eelkõige puudutab see paljusid viimastel aastatel kehtestatud usaldatavusnõuetealaseid suuniseid ja järelevalvenõudeid. Lisaks on EKPsse tööle asunud uued töötajad pärit erinevatest riiklikest õigussüsteemidest, kus paljud erinevused on püsima jäänud, hoolimata püüetest tavasid ühtse järelevalvemehhanismi raames ühtlustada. Sellises keskkonnas tundub põhjalik ja integreeritud järelevalvealase koolituse kava koos selge sertifitseerimiskavaga olevat vajalik eeltingimus tõeliselt integreeritud järelevalvemehhanismi loomiseks, nagu on ette nähtud ühtse järelevalvemehhanismi määruses⁹⁷.

72Ühiste järelevalverühmade moodustamine on sätestatud ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 3 lõikes 1.

73Selliste pangandusgruppide puhul, kelle peakorter ei ole mõnes osalevas liikmesriigis, ei ole EKP gruppi kuuluvate pankade ainus järelevalveasutus. Seetõttu luuakse iga tütarpanga jaoks, kelle peakorter on mõnes ühtse järelevalvemehhanismiga hõlmatud riigis ja keda peetakse oluliseks üksuseks, eraldi ühine järelevalverühm. Kui mõnes osalevas liikmesriigis asuval asukohaasutusel on konsolideeriv üksus, toimub järelevalve konsolideerimise tasandil.

74Nt 26. juuni 2013. aasta kapitalinõuete direktiiv ning 15. mai 2014. aasta pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv.

75Ühtse järelevalvemehhanismi missioonikirjeldus: https://www.bankingsupervision.europa.eu/about/mission-statement/mission-statement-of-the-ssm/html/index.en.html.

76Eriklastrisse kuuluvad olulised üksused, kelle konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ei ole EKP.

77Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ühiste menetluste ja meetodite suunised, jagu 2.1.1, punkt 10 (EBA/GL/2014/13).

78Baseli pangajärelevalvekomitee 255: „Ülemaailmsed süsteemse olulisusega pangad: ajakohastatud hindamismetoodika ja suurem kahjumi katmise võime nõue”, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, juuli 2013. Märkus: kõnealust ülemaailmsete süsteemse olulisusega pankade hindamismetoodikat kohaldatakse üksnes kaheksale 129-st ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve alla kuuluvast pangast. Sarnane metoodika, mis käsitleb riigisiseseid süsteemselt olulisi panku (BCBS233), soovitab aga sarnast lähenemisviisi, kasutades samu kategooriaid, välja arvatud jurisdiktsiooniülene tegevus, mis ei pruugi olla otseselt asjakohane. Lisaks annab BCBS233 riikidele rohkem kaalutlusõigust.

79Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ühiste menetluste ja meetodite suunised, jagu 2.1.1, punkt 11 (EBA/GL/2014/13).

80EBA suunised näevad ette pankade kategoriseerimise iga-aastase läbivaatamise järelevalvealase kontrolliprogrammi jaoks; vt järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ühiste menetluste ja meetodite suunised, jagu 2.1.1, punkt 12 (EBA/GL/2014/13).

81EKP on kehtestanud neli miinimumjärelevalve taset, millega määratakse iga institutsiooni järelevalve intensiivsuse minimaalne tase. Igal tasemel on kehtestatud miinimumarv järelevalvealase kontrolliprogrammi põhiülesandeid ja -tegevusi ning nende läbiviimise miinimumsagedus. Neli miinimumjärelevalve taset alates kõige vähem sekkuvast on järgmised: põhitase, standardtase, tõhustatud tase ja intensiivtase. EKP on välja töötanud maatriksi pankade järelevalvetaseme määramiseks, mis põhineb panga riskihinnangul ja klastril, millesse ta kuulub. Mida keerulisem ja süsteemselt olulisem on pank ning kõrgem on talle EKP poolt antud riskihinnang, seda kõrgem on järelevalve intensiivsuse miinimumtase.

82Koordinaatori nimetab ametisse mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I või II peadirektoraadi peadirektor. Järelevalvenõukogu teavitatakse sellest ning ta võib iga ametissenimetamist arutada ja selle vaidlustada.

8318 juhtumit puudutavad Belgia, Saksa, Hispaania ja Itaalia pankade ühiseid järelevalverühmi, peamiselt 4. ja 5. klastris, samuti nelja ühist järelevalverühma 3. klastris ja ühte eriklastris.

842015. aasta 28. detsembril tegi mikrotasandi usaldatavusjärelevalve II peadirektoraadi juhtkond ettepaneku paigutada järelevalve alla kuuluva panga asukohariigi kodakondsusega koordinaatorid ümber teistesse ühistesse järelevalverühmadesse. Järelevalvenõukogu kiitis ettepaneku heaks 30. detsembril 2015.

85Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikkel 20 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 6 lõige 2.

86Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 4 lõiked 1 ja 2.

87Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendus 79.

88Aruanne ühiste järelevalverühmade koosseisu, töötajate arvu ja oskuste kohta, EKP aruanne nr 2/2015, 10. detsember 2015, lk 9.

89Kahel riigil on kaks järelevalveasutust.

90Ühe riikliku pädeva asutuse võetud kohustus ületab EKP taotletud täistööajale taandatud töötajate arvu.

91Aruanne ühiste järelevalverühmade koosseisu, töötajate arvu ja oskuste kohta, EKP aruanne nr 2/2015, 10. detsember 2015, lk 16.

92Riiklike pädevate asutuste eraldatud töötajate ülesannete jaotus on kehtestatud EKP ja riiklike pädevate asutuste vahelistes kahepoolsetes lepingutes, milles on seatud ühise järelevalverühma tööülesannete täitmiseks kuluvale ajale protsentuaalne ülempiir vahemikus 75–100%. Üks riiklik pädev asutus rakendab 75% suurust, 14 80% suurust, kolm 90% suurust ja üks 95% suurust ülempiiri; kahel ülempiir puudub (100%). (Koguarv on suurem kui 19, sest kahel riigil on rohkem kui üks järelevalveasutus ja need võivad rakendada erinevaid ülempiire.)

93Arv pärineb EKP organisatsioonilise arengu komitee poolt läbi viidud uuringust (oktoober 2014).

94Horisontaalsed funktsioonid võivad riiklike pädevate asutuste vahel nime ja sisu poolest erineda, kuid hõlmavad üldjuhul spetsiifilisi valdkondi või üksusi, nagu pankadele tegevuslubade andmine, kriisiohje, õiguskaitse ja sanktsioonid, järelevalvepoliitika, siseriski mudelid, planeerimine ja kooskõlastamine jne.

95Otsus EKP/2015/36 (avaldatud aadressil https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/en_ecb_2015_36_f_sign.pdf).

9618. novembri 2015. aasta otsuse EKP/2015/36 põhjendus 3.

97Vt ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendus 79.

Kohapealne järelevalve

Kohapealne järelevalvekord on sidus ja terviklik

150

Kontrollikoda auditeeris kohapealset järelevalvetegevust vastavalt Baseli pangajärelevalve komitee üldpõhimõtetele, mille kohaselt peavad järelevalveasutused rakendama asjakohasel määral nii pangasisest kui ka -välist järelevalvet⁹⁸. Järelevalveasutused peaksid sidusal viisil kavandama ja teostama pangasisest ja -välist järelevalvet, kasutades põhimõtteid ja menetlusi selle tagamiseks, et järelevalvetegevust viiakse läbi tugeval ja järjepideval alusel koos selge ülesannete jaotuse, eesmärkide ja väljunditega ning et pangasisese ja -välise järelevalve vahel toimub mõjus kooskõlastamine ja teabevahetus⁹⁹.

151

Kohapealse järelevalve protsess on jagatud selgelt eristuvateks etappideks (vt joonis 12).

Joonis 12

Kohapealse järelevalve etapid

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.

152

Ettevalmistamise etapis eeldatakse kõigilt osalejatelt ühise arusaama kujundamist kavandatava kontrollkäigu ulatuse kohta. Ühise järelevalverühma koordinaator ja kohapealse kontrollkäigu meeskonda juhtiv lähetuse juht koostavad kontrollkäigueelse teatise, milles määratletakse kontrolli eesmärgid, ulatus ja üksikasjad. Kontrolli etapis teostatakse lähetuse juhi juhtimisel kõik vajalikud kontrollimenetlused, peamiselt krediidiasutuse ruumides kohapeal. Lähetuse juht koostab esialgse aruande eelnõu, mille kohta palutakse pangal lõppkoosolekule eelneval kohtumisel kommentaare esitada; seejärel koostatakse aruande eelnõu, mille suhtes teevad lähetuse juhi päritoluriigi pädev asutus ja EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus vastavuskontrolli. Seejärel koostab lähetuse juht aruande lõppversiooni ja ühise järelevalverühma koordinaatori juhtimisel peetakse krediidiasutusega lõppkoosolek. Järelkontrolli etapis koostab ühise järelevalverühma koordinaator kontrolliaruande leidude põhjal soovitused. Viimased saadetakse järelkontrolli kirjaga pangale.

Kohapealse kontrolli rühmade koostamisel, planeerimisel ja läbiviimisel on ilmsiks tulnud praktilisi puudusi

EKP piiratud osalus kohapealses kontrollis

153

2015. aasta novembri lõpus oli EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituses 46 töötajat, kellest 35 oli kontrollkäike juhtinud või neis osalenud. Talituse hinnangul kulub töötajatel kaks kolmandikku tööajast kohapealsele kontrollile ning üks kolmandik planeerimisele, koordineerimisele ja vastavuskontrollile.

154

2015. aastal oli kuni oktoobrikuuni tehtud kokku 235 kohapealset kontrollkäiku. Neist 29-t juhtis EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus (12%), suuremat osa aga riiklikud pädevad asutused. Kõigi 2015. aastal tehtud kohapealsete kontrollkäikude rühmade personalist 8% pärines EKPst ja 92% riiklikest pädevatest asutustest.

155

Ühtse järelevalvemehhanismi määruse alusel vastutab EKP kõigi euroala süsteemselt oluliste pankade üle otsese järelevalve tegemise eest. Selle ülesande keskse osa moodustab kohapealne kontroll. EKP otsustavale rollile kohapealse kontrolli tegemises on selgelt viidatud ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjenduses 47¹⁰⁰ ja artikli 12 lõikes 1¹⁰¹. Ehkki see ei tähenda otseselt, et iga kontrollkäiku peaks juhtima või teostama üksnes EKP personal, on EKP praegune osalus üllatavalt väike ning vastuolus määruse mõttega. Lisaks on järelevalvekäsiraamatus kirjas, et „kohapealse kontrolli rühmi juhivad üldreeglina riikliku pädeva asutuse töötajad”, mis ei ole kooskõlas määruse tekstiga. Täpsemaid üksikasju vt tabelis 7.

Tabel 7

Lähetuste juhte puudutavad sätted

Ühtse järelevalvemehhanismi määrus
Raammäärus
Järelevalvekäsiraamat

Artikkel 12
EKP võib talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks ning vastavalt asjakohases liidu õiguses sätestatud muudele tingimustele viia läbi kooskõlas artikliga 13 ja tingimusel, et asjaomast riiklikku pädevat asutust teavitatakse ette, kõiki vajalikke kohapealseid kontrolle artikli 10 lõikes 1 osutatud juriidiliste isikute tööruumides ja muude konsolideeritud alusel teostatava järelevalvega hõlmatud ettevõtjate ruumides, kui EKP on kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga g konsolideeritud järelevalvet teostav asutus.

Põhjendus 47
Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks EKP saama nõuda kogu vajalikku teavet ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle, vajaduse korral koostöös liikmesriikide pädevate asutustega.
Artikli 143 lõige 1
1. Vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklile 12 määrab EKP talle ühtse järelevalvemehhanismi määrusega antud ülesannete täitmiseks kooskõlas artikliga 144 kohapealse kontrolli rühmad, kes viivad ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 10 lõikes 1 osutatud juriidilise isiku ruumides läbi kõik kohapealsed kontrollid.

Artikkel 144
1. EKP vastutab kohapealse kontrolli rühmade moodustamise ja koosseisu kinnitamise eest riiklike pädevate asutuste osalemisel kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikliga 12.
2. EKP määrab EKP ja riikliku pädeva asutuse töötajate hulgast kohapealse kontrolli rühma juhi.
Punkt 45
Kohapealse kontrolli rühmi juhivad üldreeglina riikliku pädeva asutuse töötajad.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

156

Kontrollrühma liikmed, sealhulgas lähetuse juht, nimetatakse EKP poolt. Nii raammääruses kui ka järelevalvekäsiraamatus välistatakse koosseisuväliste töötajate, nagu audiitorühingute liikmed, nimetamine lähetuse juhiks, märkides, et nad võivad osaleda üksnes kontrollrühma liikmetena. Seega on raammääruses sätestatud rangemad piirangud kui ühtse järelevalvemehhanismi määruses. Ühes Euroopa Parlamendi hiljutises uuringus väideti, et välisaudiitorite paindlikum kaasamine järelevalvesse parandaks teatud tingimustel järelevalve kvaliteeti¹⁰². Välisekspertide nimetamine, kasutades sealjuures asjakohaseid kaitsemeetmeid ja vältides võimalikku huvide konflikti, võib tõepoolest olukorda leevendada ajal, mil EKP enda inimressursid on piiratud.

157

Kontrollikoja küsimustikus küsiti riiklikelt pädevatelt asutustelt, kas koosseisuvälised töötajad saavad töötada vähem oluliste krediidiasutuste juurde tehtavate kohapealsete kontrollkäikude lähetuse juhina. Kaks riiklikku pädevat asutust vastasid jaatavalt. Üks neist on palju aastaid koosseisuväliseid töötajaid lähetuste juhtidena kasutanud.

158

EKP poolt asutusesisese järelevalvekvaliteedi tagamise aruande raames tehtud analüüs, mis käsitles järelevalvealast kontrolliprogrammi, näitas, et 2015. aastal vähenes riiklike pädevate asutuste poolt piiriülesteks kontrollkäikudeks eraldatud töötajate arv. Selle üks põhjuseid oli riiklike pädevate asutuste kantud reisikulude ja töötasude hüvitamise poliitika. 2015. aasta septembris otsustas järelevalvenõukogu hüvitada kõik reisikulud, mitte aga töötasud. Kontrollikoja küsimustikus esitati riiklikele pädevatele asutustele küsimus, kas nende arvates tuleks töötasud hüvitada. Seitsmest vastanud riiklikust pädevast asutusest viis olid seda meelt, et töötasud tuleks hüvitada, kaks ülejäänut aga leidsid, et kehtivat korda ei ole vaja muuta. Järelevalvekvaliteedi tagamise aruande kohaselt olid riiklike pädevate asutuste eraldatud töötajate arvu vähenemise muudeks põhjusteks ressursside nappus ja piiriüleste kontrollkäikude pikk kestus.

Planeerimine on üksikasjalik ja keerukas

159

Järelevalveprotsess algab iga olulise krediidiasutuse jaoks järelevalvealase kontrolliprogrammi koostamisega, milles pannakse paika järgmise aasta järelevalvemeetmed ja prioriteedid. Sel eesmärgil loetletakse järelevalvealases kontrolliprogrammis kõik kohapealse kontrolli tegemise taotlused ning liigitatakse need prioriteetsuse alusel kolme rühma: „esmatähtis”, „tähtis” ja „soovitatav”¹⁰³. Suuniseid kontrollkäikude liigitamiseks antud ei ole.

160

Tabelis 8 on toodud ühiste järelevalverühmade taotletud kontrollkäikude arv ja 2015. aastal läbiviidud kontrollkäikude arv järjestatuna prioriteetsuse alusel. Koondarvud näitavad, et ühised järelevalverühmad esitasid 2015. aastal 576 kohapealse kontrollkäigu taotlust, millest kiideti heaks 250 (43%). EKP selgitas, et ehkki osa kontrollkäikudest ei peetud põhjendatuks, ei olnud teisi EKP ja/või riiklike pädevate asutuste töötajate nappuse tõttu võimalik läbi viia. Kolm riiklikku pädevat asutust 11-st, kes vastasid küsimusele asjakohase töötajate arvu kohta, teatas, et neil napib personali. Järelevalvekvaliteedi tagamise talituse aruande kohaselt olid riiklike pädevate asutuste ressursid eriti piiratud 2015. aasta teisel poolel.

Tabel 8

2015. aastal taotletud, heaks kiidetud ja läbi viidud kohapealsed kontrollkäigud (seisuga 31.10.2015)

Prioriteetsuse tase | Taotletud kontrollkäikude arv | Heakskiidetud kontrollkäikude arv | Läbiviidud kontrollkäikude arv
Esmatähtis | Ei avalikustata | 148 | 143
Tähtis | Ei avalikustata | 86 | 80
Soovitatav | Ei avalikustata | 16 | 12
Kokku | 576 | 250 | 235

Allikas: EKP andmete põhjal kohandatud, arve ei ole auditeeritud.

161

Järelevalvekäsiraamatus ei käsitleta ega selgitata kohapealse kontrollkäigu ajastuse muutmise korda. See on aga kindlaks määratud kohapealsete kontrollkäikude igakuise ajakohastamise raames, mis nõuab järelevalvenõukogu ja EKP nõukogu heakskiitu nn vastuväidete puudumise menetluse alusel.

162

2015. aasta novembri seisuga olid riiklikud pädevad asutused kohapealseteks kontrollkäikudeks eraldanud 249 lähetuse juhti (134 täistööajale taandatud töötajat) ja 906 inspektorit (421 täistööajale taandatud töötajat). Töötajate arvu ja täistööajale taandatud töötajate arvu vahelised erinevused tulenevad peamiselt töötundide arvust, mis inspektoritel oli võimalik kontrollkäikude tegemiseks kasutada, aga EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituse hinnangul ka riiklike pädevate asutuste esitatud ebausaldusväärsetest andmetest. Ressursside nappuse tõttu tuli EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitusel 2015. aastal muud kontrollkäigud ümber järjestada, et täita ad hoc kontrollitaotlused.

163

Järelevalvekäsiraamatus ei ole ette nähtud kontrolli tegemise miinimumsagedust, ehkki seda peetakse parima järelevalvetava osaks¹⁰⁴. Järelevalvenõukogu palus jaanuaris 2016 esitada selge strateegia kohapealse kontrolli taotluste ja nende prioriseerimise kohta. Mais 2016 tehti otsus kohapealse kontrolli kavandamise strateegia (sh ka eesmärgiks seatud järelevalvetasemete) kohta. Eesmärgiks seatud järelevalvetase on indikatiivne kohapealsete kontrollide arv, mis ideaalis tehakse kavandamistsüklis. Krediidiasutuste jaoks ei ole ikka veel ette nähtud võimalust ise kohapealset kontrollkäiku taotleda, mis on tavaks teistes järelevalvesüsteemides¹⁰⁵.

164

2016. aastal peavad ühiste järelevalverühmade koordinaatorid esitama iga kohapealse kontrollkäigu taotluse kohta lühikese kirjaliku põhjenduse. See võimaldab EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitusel saada taotlustest parem ülevaade, mis peaks lihtsustama kavandamisprotsessi. Järelevalvekvaliteedi tagamise aruande kohaselt võib kontrollkäikude valimine olemasolevate ressursside alusel olla õigustatud lühikeses perspektiivis, võttes arvesse piiratud ressursse, kuid pikas perspektiivis tuleks ühiste järelevalverühmade taotlused heaks kiita vastavalt krediidiasutuse olukorrale ja riskiprofiilile.

IT valdkond vajab arendamist

165

Kohapealse kontrolli tegemist, selle kohta aruandmist ja selle järelkäsitlemist peaks toetama asjakohane IT-süsteem. EKP kasutab teabehaldussüsteemi (IMAS) rakendust. Et IMAS on peamine IT-vahend, mida kasutavad nii ühised järelevalverühmad kui ka kohapealsete kontrollkäikude rühmad, peaks see andma tehnilise baasi krediidiasutuste järelevalveprotsesside ühtlustamiseks ja järjepidevuse tagamiseks.

166

See, et EKP kasutab nii kohapealse kui ka mujal toimuva järelevalve jaoks integreeritud IT-platvormi, on üldiselt otstarbekas. Seoses kohapealse järelevalvega on IMAS-il aga järgmised põhipuudused:

a)puudub funktsioon lähetuste koosseisu määramiseks ja nende üle seire tegemiseks;

b)rakendus ei ole kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraamatu 6. peatükiga, eriti seoses ühtsete dokumendivormide ja auditijäljega;

c)dokumentide ja andmete üles- ja allalaadimise kvaliteet on kehv;

d)kaugjuurdepääsuga on probleeme;

e)aruandlusfunktsioonid on ebapiisavad;

f)kontrollimenetlused on ebapiisavad.

167

IMAS-i praegune versioon on kohapealse kontrolli jaoks ebasobiv. EKP teatel oli tegemist ajutise lahendusega kuni täiemahulise IT-süsteemi kasutuselevõtmiseni. Kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikest pädevatest asutustest viis kasutavad praegu IMAS-i ja neli mitte. Rakenduse kasutamise määr on asutustes erinev.

168

Kontrollikoda ei leidnud järelevalvekäsiraamatus infot kontrollidokumentide (nt kontrolliaruannete) säilitamise või arhiveerimise kohta juhul, kui IMAS-i ei kasutata. EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus esitas kontrollikojale standardse e-kirja, milles nõutakse teatud dokumentide säilitamist IMAS-is. E-kiri saadetakse lähetuse juhile, kui lõpparuanne on valminud. EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus ei kontrolli aga, kas kõik nõutud dokumendid on IMAS-is säilitatud. Lisaks ei sisalda e-kiri ühtegi nõuet sellise tõendusmaterjali säilitamise kohta, mida leidude koostamisel ei kasutatud.

169

Esitatud dokumendid ei sisaldanud tõendeid selle kohta, et järelevalvenõukogu oleks teavitatud IMAS-i mõningate põhifunktsioonide puudustest, mis võimaldaks nõukogul põhjendatud otsuseid vastu võtta.

170

Kõigil lähetuste juhtidel on terve oma ametiaja vältel juurdepääs kõigile IMAS-is olevatele kohapealse kontrolli aruannetele. See põhjustab operatsiooniriski, mis on seotud aruandlusandmete väärkasutuse või tahtmatu hävimisega. EKP esitas kontrollikojale poliitikadokumendi enda personali kuuluvate ühtse järelevalvemehhanismi töötajate IMAS-i järelevalveteabele juurdepääsu õiguste kohta, kuid dokument ei käsitle riiklike pädevate asutuste nimetatud lähetuste juhtide ega kohapealse kontrolli inspektorite juurdepääsuõigusi. Lisaks tuleb nentida, et kuna järelevalvekäsiraamatus ei nõuta kõigi töödokumentide säilitamist IMAS-is, võivad riiklikud pädevad asutused selle küsimuse oma äranägemise järgi lahendada.

EKP kavandab konkreetseid meetmeid inspektorite ja lähetuste juhtide pädevuse ja oskuste parandamiseks

171

Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kohaselt vastutab EKP kohapealse kontrolli rühmade moodustamise ja koosseisu kinnitamise eest. Tegelikkuses peab EKP aga oma piiratud ressursside tõttu toetuma riiklike pädevate asutuste eraldatud personalile.

172

Kontrollikojale esitati üksnes koondstatistika pankade sisekapitalinõuete mudelite auditeerimise eest vastutavate lähetuste juhtide ja projektijuhtide kogemuste kohta. 2015. aasta veebruari seisuga omas 56% kõigist lähetuste juhtidest ja projektijuhtidest vähem kui kolmeaastast kogemust kohapealse kontrolli või sisemudelite auditeerimise alal¹⁰⁶.

173

Arvestades riiklike pädevate asutuste vahelisi erinevusi, kogub EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus korrapäraselt andmeid riiklike pädevate asutuste kohapealset kontrolli tegevate inspektorite oskuste kohta, viies kaks korda aastas läbi sellekohase küsitluse. Kontrollikojale esitati 2015. aasta veebruari koondkokkuvõte, kuid mitte küsitluse alusandmeid. Kokkuvõtte kohaselt oli sel ajal ainult kolmel riiklikul pädeval asutusel võimalik pakkuda kohapealseks kontrolliks kõigi vajalike oskustega töötajaid. Ühes riiklikus pädevas asutuses puudusid peaaegu kõik vajalikud oskused ja ülejäänutes puudusid need osaliselt.

174

Kontrollikoja küsimustikus paluti pankadel hinnata kohapealse kontrolli kvaliteeti pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist. 54% vastanutest hindas kvaliteedi heaks või väga heaks, 37% rahuldavaks ja 10% halvaks.

175

2015. aastal korraldas EKP lähetuste juhtidele kuus koolitusseminari. Pooled lähetuste juhtidest ei osalenud aga ühelgi koolitusel. EKP-l on kavas rajada kontrolliakadeemia, mis töötaks EKP institutsioonilise koolituskava raames välja individuaalseid kursusi.

Selge aruandlusstruktuur, mis ei ole kohati piisavalt üksikasjalik ja mille väärtust võib kahandada aeganõudev protseduur

EKP aruandluskord on hästi struktureeritud

176

Kohapealse kontrolli aruandluse etapid on selgelt määratletud. Üksikasju vt X lisas. Kontrollikoja küsimustikus küsiti pankadelt, kas neile on antud piisavalt võimalust kontrolliaruande eelnõud kommenteerida ja seda kohapealse kontrollkäigu rühmaga arutada. Suur enamus (92%) vastas jaatavalt.

177

Sõltumatuse põhimõtte¹⁰⁷ kohaselt võib EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus kontrolliaruande sisu muutmist taotleda, kuid lähetuse juht võib sellest keelduda. Ehkki keeldumine tuleb EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituse vastavuskontrolli leidudes salvestada, on pangale saadetav versioon lähetuse juhi lõpparuanne.

Leidude edastamise eeskirjad on aga puudulikud

178

Kontrolli leiud liigitatakse vastavalt nende mõjule krediidiasutuse finantsseisundile („väike”, „mõõdukas”, „suur” ja „väga suur”)¹⁰⁸. Seda liigitust kasutatakse aga ainult asutusesiseselt ja inspektorid järgivad seda töödokumentides; kontrolliaruandes seda ei salvestata. Järelevalvekäsiraamatus selle kohta suuniseid ei anta. Leidude ühetaolist liigitamist lähetuste juhtide poolt on keeruline tagada, ja see probleem tuleb hiljem vastavuskontrolli käigus lahendada. Kaks kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikku pädevat asutust leidsid, et EKP juhised enda kasutatavate kategooriate kohta ei ole asjakohased, üheksa aga hindasid neid piisavaks.

179

Järelevalvekäsiraamatus ei täpsustata, kellele tuleb kohapealse kontrolli aruanne saata. EKP ei ole üksikasjalikult uurinud, kes oleksid igas jurisdiktsioonis asjakohased adressaadid. Selle üle, kellele aruanne saadetakse, otsustab ühise järelevalverühma koordinaator. On olemas oht, et krediidiasutuse nõukogu (sealhulgas mittetegev juhtkond), järelevalvenõukogu või auditikomisjoni liikmetele aruannet ei saadeta.

180

Kontrollikoja küsimustikus küsiti pankadelt, kellele olid kohapealse kontrolli aruanded adresseeritud. Enamiku küsitletute (56%) sõnul olid aruanded adresseeritud üksnes haldusnõukogule, 11% sõnul üksnes järelevalvenõukogule ja 9% sõnul üksnes tegevjuhile. 9% vastas, et aruanded olid adresseeritud nii haldusnõukogule kui ka järelevalvenõukogule. Ülejäänud vastustes (15%) nimetati erinevaid adressaatide kombinatsioone või üksikjuhtudel teisi adressaate.

181

Olenevalt leiu raskusastmest ja olulisusest võidakse esitada kaht liiki soovitusi. Tegevusmeetmed on mittesiduvad ja nende suhtes ei kohaldata otsustusprotsessi, mis hõlmab järelevalvenõukogu ja haldusnõukogu. Järelevalvealased otsused koostatakse aga ühise järelevalverühma koordinaatori poolt ning kiidetakse heaks järelevalvenõukogus ja haldusnõukogus vastuväidete puudumise menetluse raames. Ehkki EKP esitas kontrollikojale järelevalvekäsiraamatust mõningaid asjakohaseid osi, ei sisaldanud need raskusastme ja olulisuse mõistete määratlust.

182

Lõpparuannet ja soovitusi arutatakse krediidiasutusega peetaval lõppkoosolekul. Järelevalvekäsiraamatu kohaselt on lähetuse juhi ja ühise järelevalverühma koordinaatori osalemine kohustuslik, kuid selles ei täpsustata, kes peaks esindama krediidiasutust¹⁰⁹.

Aruannete avaldamiseks kuluv aeg on pikk

183

Nagu näidatud joonisel 13, tuleb lõpparuanne kaheksa nädala jooksul ühise järelevalverühma koordinaatorile saata. Lõplik järelkontrolli kiri koos pangale esitatavate soovitustega tuleb saata 11 nädala jooksul, mis teeb kokku 19 nädalat. Protsessi pikkuse tõttu tekib oht, et kontrolli leiud on sidusrühmadeni jõudes juba aegunud.

Joonis 13

Järelkontrolli ajakava

Allikas: Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.

98Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted (2012), 9. põhimõte, 1. aluskriteerium. Põhimõtetes on kohapeal tehtav järelevalve määratletud kui „vahend sõltumatu kindluse andmiseks selle kohta, et pankades on olemas asjakohased tegevuspõhimõtted, menetlused ja kontrollimehhanismid, pankade edastatud teabe usaldusväärsuse üle otsustamiseks, täiendava teabe hankimiseks panga ja sellega seotud ettevõtete kohta panga olukorra hindamiseks, järelevalvealaste probleemide suhtes panga poolt võetud meetmete üle seire tegemiseks jne”.

99Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted (2012), 9. põhimõte, 2. aluskriteerium.

100Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks EKP saama nõuda kogu vajalikku teavet ning viia läbi uurimisi ja kohapealseid kontrolle, vajaduse korral koostöös liikmesriikide pädevate asutustega. EKP-l ja riiklikel pädevatel asutustel peaks olema juurdepääs samale teabele, ilma et krediidiasutused peaksid esitama topeltaruandeid.

101EKP võib talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks ning vastavalt asjakohases liidu õiguses sätestatud muudele tingimustele viia läbi kooskõlas artikliga 13 ja tingimusel, et asjaomast riiklikku pädevat asutust teavitatakse ette, kõiki vajalikke kohapealseid kontrolle artikli 10 lõikes 1 osutatud juriidiliste isikute tööruumides ja muude konsolideeritud alusel teostatava järelevalvega hõlmatud ettevõtjate ruumides, kui EKP on kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga g konsolideeritud järelevalvet teostav asutus. Kui see on tingitud kontrollide nõuetekohase läbiviimise ja tõhususe vajadusest, võib EKP viia kohapealse kontrolli läbi ilma kõnealust juriidilist isikut eelnevalt teavitamata.

102Banking Supervision and External Auditors in the European Union, lk 6, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542673/IPOL_STU(2015)542673_EN.pdf.

103Järelevalvekäsiraamatu 6. peatüki punkt 75.

104Vt USA Föderaalreservi järelevalvekäsiraamatu jagu 5000.0.3.

105Vt USA Föderaalreservi järelevalvekäsiraamatu jagu 5000.0.2.

106Sisemudeleid kasutatakse kapitalinõuete arvutamiseks vastavalt kapitalinõuete määrusele. Järelevalveasutused peavad sisemudelid heaks kiitma ja nende üle seiret tegema. Täiendavat teavet võib leida EKP pangandusjärelevalve juhendist (november 2014).

107Sõltumatuse põhimõtte kohaselt on lähetuse juht kontrolliaruande koostamise, edastamise ja kinnitamise eest ainuvastutav.

108Järelevalvekäsiraamatu 6. peatüki punkt 123.

109Järelevalve käsiraamatu 6. peatüki punkt 137.

Järeldused ja soovitused

184

EKP-l õnnestus suhteliselt lühikese ajaga üles ehitada keeruline järelevalvestruktuur. Uus järelevalvemehhanism on olemuslikult sõltuv riiklike pädevate asutuste ressurssidest. Lisaks on vaja suurendada siseauditile eraldatavaid ressursse ning lühendada siseauditi funktsiooni riskide katmisele kuluvat aega. EKP esitatud teave oli kontrollikoja jaoks vaid osaliselt piisav selleks, et hinnata ühtse järelevalvemehhanismi juhtimisstruktuuriga seotud tegevuse tõhusust, selle ühiste järelevalverühmade tööd ja kohapealseid kontrolle¹¹⁰. Seetõttu kinnitas kontrollikoja audit kõrgeimate riiklike kontrolliasutuste kontaktkomitee poolt välja toodud auditilünki, mis on tekkinud pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist.

Juhtimine

185

Otsustusprotsess on keeruline ja hõlmab paljusid teabevahetuse tasandeid (punktid 32–35). Järelevalvenõukogu peab kinnitama suurel arvul lõplikke otsuse eelnõusid, mis võib vähendada nõukogu koosolekute tõhusust ja mõjusust ning hõivab suures ulatuses sekretariaadi ressursse (punktid 36–39).

186

EKP täidab talle ühtse järelevalvemehhanismi määrusega antud ülesandeid ilma rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest eraldi¹¹¹. Määruse põhjenduses 65 sätestatakse, et EKP rahapoliitika ja järelevalve funktsioone tuleks täita täielikult eraldi. EKP on võtnud seisukoha, et see võimaldab teatavate ühiselt kasutatavate teenuste kasutamist. Samuti on selge, et funktsioonide lahushoidmine ei tohiks takistada vajaliku teabe vahetamist. Puudub aga riskianalüüs mõlemat funktsiooni toetavate ühiselt kasutatavate teenuste kasutamise kohta ja vastavuse üle ei tehta järelevalvet (punktid 40–46). Lisaks on ohustatud järelevalvefunktsiooni tajutav sõltumatus, kuna järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehega üksnes konsulteeritakse ning neil puudub kontroll järelevalve eelarve ja inimressursside üle (punktid 47–52).

187

EKP siseauditi funktsioonil puuduvad praegu piisavad vahendid, et käsitleda ühtse järelevalvemehhanismi valdkondades kindlaks tehtud riske ning auditikava ei taga suure ja keskmise riskiga valdkondade kõigi põhielementide käsitlemist mõistliku aja jooksul (punktid 62–77).

1. soovitus

EKP peaks otsustusprotsessi veelgi optimeerima ja delegeerima mõningate otsuste tegemise madalamatele tasemetele, et järelevalvenõukogu saaks keskenduda vastutusrikkamatele küsimustele. Arvestades sekretariaadi olulist osa otsustusprotsessis koordinaatorina, peaks ta iga otsusetüübi jaoks välja töötama täiendavad juhised kontrollnimekirjade, näidisdokumentide ja vooskeemide näol.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.

2. soovitus

Ühiselt kasutatavate teenuste kasutamisega seotud küsimuste lahendamiseks peaks EKP hindama sellega kaasnevaid riske ja rakendama vajalikke kaitsemeetmeid, sealhulgas tegelema võimalike omavahel vastuolus olevate taotlustega ning tegema spetsiaalset vastavuse seiret. Järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehega tuleks võtta kasutusele ametlik menetlus, tagamaks, et:

i)järelevalvepoliitika vajadusi kajastatakse asjakohaselt ja täies mahus;

ii)juhtudeks, mis hõlmavad spetsiifiliste järelevalveressursside kaasamist, on kehtestatud eraldi aruandlusahel;

iii)järelevalvenõukogu esimees ja aseesimees on rohkem kaasatud eelarveprotsessi ning sellega seotud otsustusprotsessi, mis edendab õigusraamistiku piires EKP järelevalvefunktsiooni suuremat otsustusõigust eelarve üle.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.

3. soovitus

EKP peaks eraldama piisaval määral siseauditioskuseid ja -ressursse, et tagada suure ja keskmise riskiga valdkondade asjakohane katmine.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.

Aruandlus

188

Kontrollikoja mandaati EKPd auditeerida käsitletakse ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikes 7, milles viidatakse ka EKPSi ja EKP põhikirja artikli 27 lõikele 2. EKP poolt kontrollikojale kehtestatud dokumentidele juurdepääsu piirangute tõttu on olulised valdkonnad auditeerimata jäänud¹¹². Ka kõrgeimad riiklikud kontrolliasutused on osutanud auditilüngale, mis on tekkinud põhjusel, et nende varasemaid volitusi oma riigi pangandusjärelevalve asutuste auditeerimiseks ei ole asendatud samasuguste volitustega, mis on antud kontrollikojale EKP järelevalvetegevuse auditeerimiseks (punktid 85–87).

189

EKP on kehtestanud eeskirjad, mis reguleerivad tema aruandekohustust Euroopa Parlamendi ja avalikkuse ees, ning ühtse järelevalvemehhanismi ülesanded ja vastutusalad on selgelt määratletud ja avalikustatud. Kehtestatud korda mõjutab aga negatiivselt asjaolu, et EKP ei avalda tulemusnäitajaid ja parameetreid, mille abil näidata järelevalve mõjusust (punktid 82–84 ja 88–91).

4. soovitus

EKP peaks tegema kontrollikojaga täiel määral koostööd, võimaldamaks sel oma volitusi täita ja seeläbi aruandlust tõhustada.

Soovituse täitmise tähtaeg: kohe.

5. soovitus

Välisaruandluse tõhustamiseks peaks EKP ametlikustama praeguse järelevalve tulemuslikkuse mõõtmise ja sellealase teabe avalikustamise korra. Finantsasutuste küsitlused võivad osutuda kasulikuks, et välja tuua probleemsed valdkonnad ja võimalikud parandusmeetmed.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.

Ühised järelevalverühmad

190

Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kohaselt vastutab EKP oluliste üksuste muud kui kohapealset kontrolli tegevate ühiste järelevalverühmade moodustamise ja koosseisu kinnitamise eest, kuid viimased on jäänud, osaliselt ülesehituse tõttu, suurel määral sõltuvaks riiklike pädevate asutuste eraldatud personalist. Seetõttu on EKP-l ühiste järelevalverühmade personali suurima osa üle vaid piiratud kontroll, seda nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi osas, ning ta sõltub riiklike pädevate asutuste koostöövalmidusest ja heast tahtest. Inimressursid on piiratud kõigis ühistes järelevalverühmades, mis ohustab EKP suutlikkust täita „sekkuva ja mõjusa pangandusjärelevalve” missiooni (punktid 126–137).

191

Järelevalvepersonali suurus määrati algselt väga lihtsa meetodi abil, mis toetus riiklike pädevate asutuste sarnaste ülesannete täitmiseks vajalikule töötajate hinnangulisele arvule enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist. Selline meetod on osutunud ebatäpseks. Uue ja palju keerulisema ühtse järelevalvemehhanismi raamistiku personalivajaduste kohta ei tehtud üksikasjalikku analüüsi. See tähendab, et ei loodud otsest seost järelevalvealase kontrolliprogrammi ja vahendite eraldamise vahel, nagu nähakse ette kapitalinõuete direktiivis (punktid 107–112). Praegune töötajate arv näib olevat ebapiisav, mida kinnitab ka järelevalvenõukogu hiljutine teatis.

192

EKP töötajate jaoks ei ole koostatud struktureeritud kohustuslikku koolituskava, mis hõlmaks mujal kui kohapeal tehtava järelevalve praktilisi küsimusi, eelkõige tehnilistel aladel, mis on pangandusjärelevalve ülesannete täitmisel eriti olulised. Lisaks puudub EKP-l keskne, standardiseeritud ja ülevaatlik andmebaas, mis hõlmaks ühiste järelevalverühmade (nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste eraldatud) töötajate oskusi ja pädevust (punktid 148 ja 149).

193

Klastrit, kuhu iga pank paigutatakse, kasutatakse järjepidevalt ühena kahest sisendist (teine on riskihinnang), mis määrab panga üle tehtava järelevalve intensiivsuse miinimumtaseme. EKP klastrite koostamise metoodikat ei ole pärast ühtse järelevalvemehhanismi käivitumist üle vaadatud ega uuendatud. Lisaks ei ole klastrite koostamisel kasutatud pankade tasandi teavet pärast 2013. aastat ajakohastatud. Seega kasutab EKP pideva järelevalvetegevuse planeerimisel endiselt mudelit, mis pärineb ühtse järelevalvemehhanismi algusaegadest (punktid 113–121).

194

Järelevalve planeerimise kohta esitatud dokumendid ei võimaldanud kontrollikojal teha järeldust selle kohta, kas EKP täidab neid järelevalveülesandeid tõhusalt.

6. soovitus

EKP peaks ühtse järelevalvemehhanismi raammäärust muutma, et osalevate riiklike pädevate asutuste kohustused ametlikult vormistada ning tagada, et kõik osaleksid ühiste järelevalverühmade töös täielikult ja proportsionaalselt.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta lõpp.

7. soovitus

EKP peaks koostöös riiklike pädevate asutustega töötama välja rolli/rühma profiilid ning meetodid, mille abil hinnata nii ühistesse järelevalverühmadesse määratavate riiklike pädevate asutuste töötajate sobivust kui ka nende edasisi tulemusi.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.

8. soovitus

EKP peaks koostama keskse, standardiseeritud ja ülevaatliku andmebaasi, mis hõlmaks ühiste järelevalverühmade (nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste eraldatud) töötajate oskusi, kogemusi ja pädevust, ning andmebaasi haldama.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.

9. soovitus

EKP peaks rakendama ühiste järelevalverühmade nii uutele kui ka olemasolevatele järelevalvetöötajatele mõeldud ametlikku koolituskava, mis keskenduks pangandusjärelevalvealasele koolitusele, tagades, et osalemiskohustus on vastavuses ärivajaduste ning töötaja kogemuse ja profiiliga; samuti peaks EKP kaaluma mujal kui kohapeal toimuva järelevalve sertifitseerimiskava koostamist ühiste järelevalverühmade töötajate jaoks.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.

10. soovitus

EKP peaks arendama ja rakendama riskipõhist metoodikat, et kindlaks määrata ühiste järelevalverühmade vajalik töötajate arv ja nende oskused, mis peaks tagama selle, et iga ühise järelevalverühma ressursid (nii EKP kui riiklike pädevate asutuste töötajate osas) vastavad järelevalve alla kuuluva asutuse suurusele, keerukusele ja riskiprofiilile ning on piisavad asutuse järelevalvealase kontrolliprogrammi täitmiseks.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.

11. soovitus

Kuna klastrite koostamise mudelit kasutatakse kõnealuses järelevalve planeerimise protsessis jätkuvalt, tuleks see korrapäraselt üle vaadata ja seda vajaduse korral ajakohastada. Ka klastrite koostamisel kasutatavat pangapõhist teavet tuleks regulaarselt uuendada.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.

Kohapealne kontroll

195

EKP esitatud dokumendid ei olnud tegevuse tõhususe täielikuks hindamiseks piisavad. Kontrollikojale kättesaadava teabe põhjal tundub protsess olevat sidus ja terviklik (punktid 150–152).

196

Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 12 kohaselt vastutab kohapealse kontrolli tegemise eest EKP. Praegune kord aga ei vasta sellele eesmärgile. EKP töötajad moodustavad kohapealset kontrolli tegeva personali koguarvust mitte rohkem kui 8% ning nende juhtimisel on läbi viidud vaid 12% kontrollkäikudest. Peaaegu kõiki teisi kontrollkäike juhivad pankade päritoluriigi või vastuvõtjariigi järelevalveasutuste töötajad (punktid 153–158).

197

Seoses kontrollkäikude kavandamise ja neile ressursside eraldamisega puudusid kuni 2016. aasta maini selged juhised prioriteetide seadmise kohta (punkt 159). Järelevalvekäsiraamatus ei ole ette nähtud kontrolli tegemise miinimumsagedust (punkt 163), kuid 2016. aasta mais võeti vastu sellekohased meetmed. IT-süsteemil on märkimisväärseid puudusi (punktid 165–170) ning riiklike pädevate asutuste kohapealse kontrolli inspektorite pädevuse ja oskuste küsimus vajab lahendamist (punktid 171–175). Lisaks tuleks kontrolli aruanded pärast lõppkoosoleku toimumist kiiremini avaldada (punkt 183).

12. soovitus

EKP peaks oma personali täiendama või ümber paigutama, et märkimisväärselt suurendada oma osalust oluliste pankade kohapealses kontrollis vastavalt selgele riskide tähtsuse järjekorrale. Suurendada tuleks selliste kontrollkäikude osakaalu, mida tehakse mõne muu riigi kui panga päritoluriigi või vastuvõtjariigi järelevalveasutuse juhtimisel.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.

13. soovitus

EKP peaks põhjalikult tegelema kohapealse kontrolli IT-süsteemi puudustega ja jätkama jõupingutusi riiklikest pädevatest asutustest pärit kohapealse kontrolli inspektorite pädevuse ja oskuste parandamiseks.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president
Klaus-Heiner Lehne

110Vt punkt 19.

111Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 25.

112Vt punkt 19.

Lisad

I lisa

Ülevaade auditi lähenemisviisist

Auditi teema
Auditikriteeriumid
Auditianalüüs

Kas ühtse järelevalvemehhanismi juhtimiskord loob ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade tööks asjakohase keskkonna?

I.Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõte

II.Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendused 65, 66 ja 77

III.Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklid 4, 6, 19, 22, 24, 25 ja 26

IV.EKP järelevalvekäsiraamat

V.EKP kodukord

οDokumentide kvalitatiivne analüüs

οIntervjuud töötajatega

Kas siseauditi ülesehitus ning planeerimis- ja aruandluskord võimaldavad seoses pangandusjärelevalvealaste ülesannetega tuvastatud riskide rahuldavat käsitlemist?

I.Siseaudiitorite instituudi standard 2030, IPPFi tegevusjuhis standardile 2030

οDokumentide kvalitatiivne analüüs

οIntervjuud töötajatega

Kas aruandluskohustuse eeskirjade menetlused ja praktiline kohaldamine, sh välisaudit, loovad pangandusjärelevalvele asjakohase keskkonna?

I.Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõte

II.Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 20

οVõrdlemine ja intervjuud teiste kõrgeimate kontrolliasutustega (Austraalia, Kanada, USA)

οKontaktkomitee uuringu analüüs

οDokumentide kvalitatiivne analüüs

οIntervjuud EKP töötajatega

οIntervjuud sidusrühmadega (parlament, nõukogu)

Kas ühiste järelevalverühmade kavandamine ja loomine oli struktuuri ja ressursse arvestades asjakohane?

I.Baseli pangajärelevalve komitee üldpõhimõtted

II.Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 6

III.Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendus 79

IV.Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklid 3 ja 4

V.Direktiivi 2013/36/EÜ artiklid 63 ja 97¹

VI.EKP järelevalvekäsiraamat

VII.Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ühiste menetluste ja meetodite suunised

Võimalikult suures ulatuses:

οjärelevalvekäsiraamatu ja muude dokumentide organisatsioonilist struktuuri käsitlevate osade läbivaatamine

οI ja II peadirektoraadi ressursside planeerimise üldine hindamine

οühiste järelevalverühmade ressursside planeerimise hindamine

οrahastamisotsuste ja nende aluseks olevate eelduste ja mudelite läbivaatamine

οintervjuud töötajatega

οpersonalitoimikute kvalitatiivne analüüs

οkoolitusprogrammide dokumentide kvalitatiivne analüüs

ο(kõik protseduurid võimalikult suures ulatuses)

Kas järelevalvetegevus on asjakohaselt kavandatud standardites esitatud kriteeriumide käsitlemiseks, ning kas järelevalveasutus võtab meetmeid tõhusalt?

I.Baseli pangajärelevalve komitee üldpõhimõtted

II.Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikkel 3

III.Direktiivi 2013/36/EL artiklid 97 ja 99

IV.Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ühiste menetluste ja meetodite suunised

οKavandatud protseduure ei olnud võimalik läbi viia (järelevalvealase kontrolliprogrammi / järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise dokumendid, pangatoimikud ja järelevalvekäsiraamatu metoodikat käsitlevad osad ei olnud kättesaadavad)

Kas kohapealsed kontrollid on asjakohaselt kavandatud ja läbi viidud ning kas nende kohta on esitatud aruanded?

I.Baseli pangajärelevalve komitee 9. üldpõhimõte

II.ISA 580

III.Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 12

IV.Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikkel 3

V.Direktiivi 2013/36/EL artikkel 99

VI.EKP järelevalvekäsiraamatu 6. peatükk

οKontrollikojale juurdepääsetavate dokumentide kvalitatiivne analüüs

οIntervjuud töötajatega

1Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

II lisa

Teabele juurdepääsu piirangud

Valdkonnad, mida ei olnud võimalik rahuldavalt auditeerida, kuna EKP ei esitanud palutud dokumente
Esitamata tõendusmaterjal

Tervikhindamine

οStressitestimine

οVara kvaliteedi läbivaatamine

οMuu hulgas tagatise hindamise suunised, riskialtite varade valimisprotsess, korduma kippuvad küsimused, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EKP koosolekute protokollid ja sellealane kirjavahetus, maksukrediidi mõju hindamine ja sellekohased suunised ning mõned projektidega seotud dokumendid¹

Otsustusprotsess

οAjakavast kinnipidamine

οOtsuste tasand ja ajastus võrreldes küsimuse tõsidusega

οKas ja kuidas annavad otsustusprotsessi osalejad lisandväärtust ning kas konkreetsete juhtumite alusel on kattumist või ülearusust?

οKontrollikoda ei saanud teha otsustusprotsessi käsitleva kommertspankade uuringu käigus esitatud kommentaaride ristkontrolli, võrreldes neid tegelike otsustega

οJärelevalvenõukogu otsused

οPangatoimikud

οOtsustusprotsessi etappide aluseks olevad dokumendid

οJärelevalvenõukogu koosolekute protokollid

Kohapealsete kontrollide tegevustõhusus

οPlaneerimismetoodika olulised osad

οKohapealsete kontrollide tegelik tõhusus

οMetoodika järjepidev ja tõhus kohaldamine kogu ühtses järelevalvemehhanismis (nagu põhjendamatud viivitused, puudulik keskendumine, ebatõhusad auditid)

οKohapealsete kontrollide alane asjakohane aruandlus

οTõhusad vastavuskontrollid

οKontrollikoda ei saanud teha kohapealse kontrolli protsessi käsitleva kommertspankade uuringu käigus esitatud kommentaaride ristkontrolli, võrreldes neid tegelike kohapealse kontrolli aruannete või töödokumentidega

οIMAS-süsteemi arendamist käsitlevate tegevuste konkreetsus ja ajakava

οKohapealse kontrolli kvaliteedi tagamine

οKavandatud kontrollid, mida ei ole läbi viidud

οJärelevalvekäsiraamatu 6. peatüki lisad kohapealse järelevalve metoodika kohta (6. peatükk (60 lk) esitati, kuid mitte selle lisasid (saadud teabe kohaselt 1000 lk))

οKonkreetsete kohapealsete kontrollide kava (nimekiri kohapealsetest kontrollidest koos ressursside taotlustega)

οTemaatiliste läbivaatamiste ja ad hoc taotluste nimekiri

οRiiklike pädevate asutuste seas olemasolevate kohapealsete inspektorite oskuste kohta tehtud küsitluse alusandmed

οIMAS-süsteemi versioonide käikulaskmise kava

οJärelevalvenõukogu otsused, näiteks kohapealsete kontrollide kavandamise kohta

οInspektorite töödokumendid (sh kavandamisdokumendid)

οPangapõhised järjepidevuskontrolli aruanded

οPankade toimikud/konkreetsete juhtumite valimid

οKohapealset kontrolli tegevate audiitorite osalemine Kreekas 2015. aastal tehtud vara kvaliteedi läbivaatamises ja sellekohased aruanded

Mujal kui kohapeal tehtavate kontrollide kavandamise tegevustõhusus

οEsialgse klastrite moodustamise ja sellega seonduvate vahendite eraldamise alusandmed ja kalkulatsioonid

οJärelevalvemeetmete kavandamise tõhusus

οJärelevalvemeetmete kavandamise asjakohasus

οTemaatiliste läbivaatamiste tõhus/asjakohane kasutamine järelevalvemeetmete kavandamisel

οMujal kui kohapeal tehtavate kontrollide tegevustõhusus

οJärelevalvemeetmete rakendamise tõhusus

οJärelevalvemeetmete rakendamise asjakohasus

οJärelevalvealase läbivaatamise ja hindamise terviklik ja asjakohane analüüs ja aruandlus

οID-kaartide asjakohane / tõhus kasutamine

οRiskihindamissüsteemi mudeli asjakohasus

οRiskihindamissüsteemi mudeli tõhus kasutamine järelevalveprotsessis

οÜhiste järelevalverühmade poolne tõhus ja hästi suunatud järelevalveotsuste järelkontroll

οKontrollikoda ei saanud teha mujal kui kohapeal tehtavaid kontrolle käsitleva uuringu käigus kommertspankade esitatud kommentaaride ristkontrolli

οJärelevalvekäsiraamat (välja arvatud u 25 lk ühiste järelevalverühmade ja 17 lk kriisiohje kohta. Kokku oli lehekülgi 346)

οJärelevalvekäsiraamatu metoodilised lisad

οJärelevalvealase läbivaatamise ja hindamismenetluse üksikasjalik metoodika ja mudelid

οRiskihindamissüsteemi mudeli üksikasjalik metoodika

οTemaatilised aruanded

οJärelevalvenõukogu otsused

οJärelevalvealase kontrolliprogrammi ettepanekud / heakskiidetud järelevalvealased kontrolliprogrammid

οTegelikud ID-kaardid (kontrollikojale esitati ainult mittetäielik versioon) ning kasutatud FINREP andmestik

οJärelevalvealase läbivaatamise ja hindamise aruanded

οRiskihindamissüsteemi punktid ja mudeli väljundid, tõendavad dokumendid, üksikasjad, erandid

οEKP-le esitatud finantsseisundi taastamise kavad, ühiste järelevalverühmade analüüs ja järelkontroll

οJärelevalveotsused, ühiste järelevalverühmade tehtud järelkontroll ja rakendamine

οKlastrite moodustamise meetod – ei esitatud mudeleid, sisendeid (pankade üksikasjad, andmed), kalkulatsioone, väljundite üksikasju (sh erandid)

οPankade toimikud/konkreetsete juhtumite valimid

Järelevalvenõukogu koosolekud

οKoosolekute tõhusus

οRiiklikke pädevaid asutusi esindavate järelevalvenõukogu liikmete sõltumatust käsitlevate põhimõtete järgimine

οJärelevalvenõukogu koosolekute protokollid

Aruandlus

οTerviklik ja tõhus aruandlus Euroopa Parlamendile

οÜhtse järelevalvemehhanismi määruse artiklile 32 vastav tõhus ja terviklik teabevahetus – kontrollikoda pidi leppima kolmandate poolte esitatud teabega

οKirjalikud dokumendid Euroopa Parlamendi ja järelevalvenõukogu esimehe ad hoc arvamustevahetuse kohta

οParlamendi pädevale komisjonile esitatud järelevalvenõukogu menetluste dokument ja otsuste loetelu koos selgitustega

οEuroopa Komisjoni artikli 32 alusel koostatava aruande jaoks nõutavad dokumendid ja teabetaotlust käsitlev dateeritud kirjavahetus

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

1Aprillis 2016 esitas EKP kontrollikojale mikrotasandi usaldatavusjärelevalve IV peadirektoraadi kvaliteedi tagamise aruande aprillist 2015. Kuigi aruanne hõlmas mitut valdkonda, ei olnud kontrollikojal võimalik kasutada olnud dokumentide põhjal oma auditiprotseduure läbi viia. Aruanne keskendus pigem protseduurilistele kui metoodilistele küsimustele. Kontrollikojale esitati ka mitu menetlusdokumenti, nagu töövõtukirjad audiitoritele ja ettepanekud laenuportfelli läbivaatamise rahastamisnõuete kohta. Kontrollikojale ei antud piisavat juurdepääsu audiitorite töödokumentidele ja seega ei olnud olemasoleva teabe alusel võimalik teha järeldusi muude aspektide kohta.

Näited mõjust kontrollikoja auditile on toodud allpool

I. Juhtimine

Probleem:
kontrollikoja kommertspankadele saadetud küsimustikule vastas kolm asutust, et neile ei ole antud ärakuulamisõigust. Kontrollikojal ei võimaldatud aga tutvuda pankade toimikute ega otsustega.

Tagajärg:
kontrollikoda ei saanud seda väidet kinnitada.

Probleem:
kontrollikoda küsis näidiseid eri otsuste kohta (pakilised küsimused, tavalised küsimused, järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise otsused ja tegevusload), sh kogu otsustusprotsessi dokumentide kohta koos iga etapi kuupäevadega. Kontrollikojale esitati aga ainult tabelid etappide kuupäevadega ega võimaldatud juurdepääsu alusdokumentidele.

Tagajärg:
kontrollikojal ei olnud võimalik kindlaks teha, kas viivitused otsusetegemisel olid põhjustatud menetluse puudustest või käsitletava teema keerukusest. Ei olnud võimalik käsitleda otsustusprotsessi konkreetseid puudusi, teha kindlaks ebavajalikke etappe ega kontrollida, kas esitatud dokumentide alusel on võimalik teha informeeritud otsus. Seega jäi otsusetegemise tõhususe analüüs võrdlemisi üldiseks.

Probleem:
kontrollikoda soovis järelevalvenõukogu koosolekute protokolle, et kindlaks teha, kas esimees tagab järelevalvenõukogu koosolekute arutelude tõhususe ja mõjususe ning selle, et kõik liikmed osalevad koosolekutel ELi huvides tervikuna. Kontrollikojal ei võimaldatud aga järelevalvenõukogu koosolekute protokollidega tutvuda.

Tagajärg:
kontrollikojal ei olnud võimalik esitada arvamust järelevalvenõukogu koosolekute tõhususe kohta.

II. Ühised järelevalverühmad

Probleem:
vastuseks kontrollikoja küsimustikule teatas üks kommertspank, et EKP oli nõudnud sobivuse ja nõuetekohasuse hindamiseks ebaproportsionaalselt suurt hulka dokumente („sadu toimikuid”), kuigi suurem osa juhtumeist käsitles direktorite ametiaja pikendamist..

Tagajärg:
ligi pooled EKP otsustest käsitlesid nõuetekohasust. Kvaliteedi tagamise osakonna aruandes rõhutati, et sellised otsused võivad mõjutada ressursse. Kontrollikojal ei olnud võimalik hinnata, kas nõuetekohasuse otsuste menetlused olid proportsionaalsed (st kas kõik menetlused ja teabetaotlused olid vajalikud) või oli neil negatiivne mõju vahendite eraldamisele. Seega ei olnud kontrollikojal võimalik esitada teadmistel põhinevat seisukohta täiendava personali või tegevuse tõhusama korraldamise vajaduse kohta.

Probleem:
kontrollikojal oli kavas kontrollida järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise osana riski modelleerimist ja seda, kas järelevalve alla kuuluvate pankade esitatud andmeid kasutati mõjusalt asjakohases riskimudelis. Kontrollikojale ei avaldatud üksikasju järelevalve alla kuuluvate pankade esitatud andmete mõjust riskihindamissüsteemi punktidele. Vastuses küsimustikule teatasid mitu kommertspanka, et neile kohaldatud aruandlusnõuded olid ebaproportsionaalsed.

Tagajärg:
kontrollikojal ei olnud võimalik kindlaks teha, kas ja kuidas kasutati esitatud andmeid järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise punktisumma kindlaksmääramiseks ning kas aruandlusnõudeid oleks võimalik tõhusamalt kavandada, et võtta arvesse peamisi riske.

III. Kohapealne kontroll

Probleem:
kontrollikojale ei saadetud järelevalvekäsiraamatu metoodilisi lisasid ega kohapealsete kontrollide toimikuid. Mõnel juhul esitasid kommertspangad negatiivseid tähelepanekuid kohapealse kontrolli läbiviimise kohta.

Tagajärg:
kontrollikojal ei olnud võimalik hinnata ühtki kontrollitsükli etappi (panga valimine, eelkontrolli teatise koostamine, kontrollkülastuse tegemine ja sellekohane aruandlus, vastavusalased järelkontrollid) ega seda, kas aluseks olev metoodika võimaldab käsitleda keskseid riske, ning kas ressursse kasutati asjakohaselt ja tõhusalt. Ebasobiv kohapealse kontrolli tegemise viis mõjutaks aga oluliselt ressursside eraldamise hindamist ning tegelikult tehtud töö mõjusust. Ebatäielik või vigane metoodika mõjutab oluliste pankade kõikide, nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste tehtavate kontrollide mõjusust.

III lisa

Otsustusprotsessi kohaldamine individuaalsetele järelevalveotsustele ning muudele siduvatele ja mittesiduvatele õigusaktidele kuni EKP nõukogu vastuväidete mitteesitamise menetluseni

Viide diagrammile
Kirjeldus

(1-2)
Ühise järelevalverühma alamkoordinaator suhtleb asjaomase riikliku pädeva asutuse juhtkonnaga, tagamaks, et neil on olnud võimalus otsuse eelnõud enne selle edasist levitamist üle vaadata ja kommenteerida. Kommenteerimise ajapiirang sõltub olukorrast ja selle puhul arvestatakse lõplikku õiguslikku ja rakendustähtaega.

(3-4)
Paralleelselt 1. ja 2. etapiga võib ühine järelevalverühm paluda õigus- või muud nõu ühtse järelevalvemehhanismi muudelt tegevusvaldkondadelt.

(5)
Ühiseid järelevalverühmi kutsutakse koos järelevalvenõukogu sekretariaadiga arutama ettepaneku ja otsuse 1. eelnõu ning ajakavasid. Järelevalvenõukogu sekretariaat vaatab dokumendid läbi.
Kui sekretariaadiga alguses ei konsulteerita, toimub läbivaatamine enne dokumentide järelevalvenõukogule saatmist.

(6-7-8)
Kui aeg võimaldab, saadab järelevalvenõukogu sekretariaat dokumendid õigusteenuste peadirektoraadile läbivaatamiseks.

(9)
Ühise järelevalverühma koordinaator saadab dokumentide paketi vastavalt vajadusele kas I või II peadirektoraadi juhtkonnale esitatud otsuse eelnõu ülevaatamiseks ja heakskiitmiseks.

(10)
Juhtkond saadab pärast ühise järelevalverühma koordinaatori esitatud otsuse eelnõu läbivaatamist järelevalvenõukogu ettepaneku, otsuse eelnõu ja muud taustdokumendid esimehele ja aseesimehele heakskiitmiseks ning järelevalvenõukogu liikmetele edastamiseks. Koopia teatest saadetakse ka järelevalvenõukogu sekretariaadile, et viimane saaks menetlusega edasi minna kohe, kui esimees ja aseesimees on dokumendid heaks kiitnud.

(11)
Järelevalvenõukogu sekretariaat saadab dokumendid teistele järelevalvenõukogu liikmetele. Järelevalvenõukogu liikmed peavad üldjuhul saama dokumendid vähemalt viis tööpäeva enne asjaomast koosolekut. Kui dokumendid esitatakse heakskiitmiseks kirjaliku menetluse raames, on tähtaeg samuti viis tööpäeva.

(12)
Koosolek/ kirjalik menetlus. Kirjalik menetlus ei hõlma üldiselt ametlikku hääletamist. Otsuse eelnõu loetakse järelevalvenõukogu liikmete poolt heakskiidetuks, kui nad ei ole enne tähtaja saabumist vastuväiteid esitanud.

(13)
Järelevalvenõukogu kiidab otsuse heaks.

(14-15)
Vajaduse korral saadab järelevalvenõukogu sekretariaat dokumendid tõlkimiseks, hiljemalt siis, kui need edastatakse järelevalvenõukogule. Tavaliselt saadetakse dokumendid tõlkimiseks, kui ingliskeelsesse versiooni enam parandusi ei tehta. Kui järelevalveotsusel ei ole krediidiasutusele ebasoodsat mõju ja ärakuulamisõigust ei ole vaja rakendada, viimistleb järelevalvenõukogu sekretariaat dokumendid ning koordineerib tegevuse EKP nõukogu sekretariaadiga.

(16-17)
Kui otsusel on adressaadile ebasoodne mõju, saadab järelevalvenõukogu sekretariaat kogu otsuse eelnõu asjaomasele krediidiasutusele, et too saaks kasutada ärakuulamisõigust. Tavaliselt on selleks aega kaks nädalat. Pakilistel juhtudel võib tähtaega lühendada või ärakuulamise teha tagantjärele vastavalt raammääruse artiklis 31 sätestatud tingimustele. Ärakuulamisperiood algab sellest päevast, mil krediidiasutus saab kätte otsuse eelnõu.

(18)
Järelevalvenõukogu sekretariaat saadab krediidiasutuse kommentaarid hindamiseks ühisele järelevalverühmale. Ühine järelevalverühm võib vajaduse korral konsulteerida õigusteenuste peadirektoraadiga.

(19-23)
Ühine järelevalverühm hindab krediidiasutuse kommentaare (ärakuulamisõigus) ning dokumentatsiooni osas järgitakse punktides 10-12 esitatud etappe. Sekretariaat vaatab läbi kommentaaride hindamise ning ülevaadatud otsuse eelnõu.

(24)
(Ülevaadatud) otsus koos hinnanguga kommentaaridele saadetakse järelevalvenõukogule heakskiitmiseks.

(25)
Järelevalvenõukogu sekretariaat saadab lõpliku dokumentide paketi aseesimehele heakskiitmiseks (see on nõutav enne vastuväidete mitteesitamise menetluse algatamist), koopia läheb EKP nõukogu sekretariaadile.

(26)
EKP nõukogu sekretariaat saadab dokumendid EKP nõukogule vastuväidete mitteesitamise menetluse alusel heakskiitmiseks. Vastuväidete mitteesitamise menetluse jaoks on ette nähtud maksimaalselt 10 tööpäeva. EKP nõukogu sekretariaat teavitab järelevalvenõukogu sekretariaati otsuse vastuvõtmisest.

(27)
Järelevalvenõukogu sekretariaat teavitab otsusest krediidiasutust.

IV lisa

EKP eelarvemenetlus

Allikas: peadirektoraat F/BCO.

V lisa

Pangandusjärelevalve audit valitud riiklikes jurisdiktsioonides

AUSTRAALIA
KANADA
AMEERIKA ÜHENDRIIGID

Kõrgeim kontrolliasutus
Australian National Audit Office (ANAO)
Auditor General of Canada
Government Accountability Office (GAO)

Pangandust reguleeriv asutus / järelevalveasutus

I.Australian Prudential Regulation Authority (APRA)

II.Australian Securities and Investments Commission (ASIC)

III.Australian Competition and Consumer Commission (CCC)

IV.Reserve Bank¹

I.Office of the Superintendent of Financial Institutions (OSFI)

II.Canada Deposit Insurance Corporation (CDIC)

III.Bank of Canada²

IV.Financial Consumer Agency Canada

I.Board of Governors of the Federal Reserve System (FED)

II.Office of Comptroller General of the Currency (OCC)

III.Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC)

IV.National Credit Union Administration (NCUA)

V.Financial Stability Oversight Council (FSOC)³

Auditivolituste aluseks olev õigusakt
Auditor General Act 1997, 11. ja 17. jagu
Auditor General Act R.S.C., 1985, c. A-17
31 US CODE § 714 (Audit of Financial Institutions Examination Council, Federal Reserve Board, FDIC, OCC), 31 USC § 717 (evaluating programs and activities of the US Government), 31 USC § 712 (investigating the use of public money), 12 USC § 1833c (Comptroller General audit and access to records)

Finantsjärelevalveasutuste auditeerimise volitused (seadusega antud õigus)

I.Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse finantsaudit; nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemusauditid; lisateenused, nagu hea tava juhendid ja ülevaatearuanded

II.Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse finantsaudit, nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemusauditid

I.Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid

II.Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse finantsaudit, nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid

III.Volitused puuduvad

IV.Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid

I.Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid

II.Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse finantsaudit

III.Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse finantsaudit

IV.Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse finantsaudit

V.Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse finantsaudit

Järelevalvetegevuse auditeerimise volituste ulatus
Õigus üle vaadata või kontrollida üksuse tegevuse mis tahes aspekti
Vastavus- ja tulemusauditite läbiviimise täielikud volitused
Vastavus- ja tulemusauditite läbiviimise täielikud volitused⁴

Auditieesmärgid volituste elluviimisel
Süsteemide ja protseduuride kavandamine ja toimimine, investorikaitse meetmed ja järelevalvealaste otsuste tegemine makrotasandi usaldatavusjärelevalve raames

I.Süsteemide ja protseduuride kavandamine ja toimimine, järelevalvealaste otsuste tegemine makrotasandi usaldatavusjärelevalve raames ning individuaalseid institutsioone puudutavad hinnangud ja otsused (mikrotasandi usaldatavusjärelevalve)

II.Süsteemide ja protseduuride kavandamine ja toimimine, individuaalseid institutsioone puudutavad hinnangud ja otsused (mikrotasandi usaldatavusjärelevalve)

Süsteemide ja protseduuride kavandamine ja toimimine, järelevalvealaste otsuste tegemine makrotasandi usaldatavusjärelevalve raames, individuaalseid institutsioone puudutavad hinnangud ja otsused (mikrotasandi usaldatavusjärelevalve), mis tavaliselt hõlmavad institutsioonide valimit

Volituste piirangud (piiratud juurdepääs teabele)
Puuduvad
Puuduvad

I.Puuduvad; GAO-l on seadusjärgne õigus juurdepääsuks pangandusasutuste dokumentidele Föderaalreservi vastutuse alla kuuluvates valdkondades

II.Puuduvad; GAO-l on piiramatu õigus auditeerida OCC-i, FDIC-i, NCUA-d ja FSOC-i

Aruanded

οAuditor-General Report No 42, 2000-2001

οAuditor-General Report No 2, 2005-2006

οSuurte pankade reguleerimine ja järelevalve, sügis 2010

οEelmise auditiaruande soovituste põhjal võetud meetmete kontroll

οGAO-15-67(2014) Bank Capital Reforms: initial effects of Basel III on Capital, Credit, and international competitiveness

οGAO 2015. aasta audit reguleerivate asutuste poolse riskipõhise uurimismeetodi kasutamise kohta, kontrollimaks infoturbe asjakohasust depositooriumides

οGAO audit FDIC-i organisatsioonilise struktuuri ja sisekontrolli mõjususe kohta

οGAO 2014. aasta hindamine, mis käsitleb Föderaalreservi uut eeskirja finantsvaldusettevõtjate ja välismaiste pangandusasutuste tõhustatud usaldatavusnõuete kohta

οGAO 2015. aasta hindamine, mis käsitleb viimastest panganduskriisidest saadud kogemusi reguleerimise vallas ja meetmeid, mida reguleerivad asutused võtavad pangandussüsteemi turvalisust ja toimekindlust ohustavate riskide käsitlemiseks

οGAO -10-861 aruanne teemal Troubled Asset Relief Program

οGAO 2015. aasta hindamine, mis käsitleb regulatiivsete kapitalieeskirjade täitmist ja pangandust reguleerivate asutuste tehtud muudatusi täiendavas finantsvõimenduse määras

Läbivaadatud auditivaldkonnad

οRahvusvaheliselt tunnustatud pangandusjärelevalve standardite ja uuenduste vastuvõtmine ja rakendamine

οUsaldatavusnõuete täitmise järelevalve (tõhusus/mõjusus) hindamine, sealhulgas:

οkapitali adekvaatsus

οkohapealne kontroll

οpiiriülene pangandus

οjärelevalveraamistik

οfinantsjuhtimise kord

οÕigusraamistiku ja järelevalvemetoodika asjakohasus ja sobivus:

οkeskendumine institutsioonide riskivõtmise käsitlemiseks välja töötatud usaldatavusnõuetele

οpangaandmete ja pankadelt teabe taotlemise viis

οsuurimate pankade reguleerimise ja järelevalve protsesside asjakohasus

οõigus- ja järelevalveraamistiku ülevaatamine, rakendamine ja uuendamine tekkivate riskide kontekstis

οselle hindamine, kas järelevalvemetoodikat vaadatakse üle ja rakendatakse kavakohaselt

οföderaalasutustevaheline teabevahetus

οUSA Baseli määrused ja nende mõju USA pankadele

οBasel III kohaldamine teistes riikides – selle mõju USA pangandusasutuste rahvusvahelisele konkurentsivõimele

οReguleerivate asutuste järelevalve institutsioonide meetmete üle küberohtude vähendamiseks. Küberohtudealase teabe allikad ja asutuste meetmed selle jagamiseks

οNõukogu kasutatavad mehhanismid asutuse üle järelevalve tegemiseks

οInimkapitali strateegiad ja koolituskavade hindamine

οFDICi kasutatavad menetlused pangandussektori riskide seireks ja hindamiseks, kaasa arvatud sektori järelevalve ja hindamine

οUurimismenetluste, -meetodite ja -tulemuste kvaliteedi hindamine

οReguleerivate asutuste järelevalve ja kooskõlastustaseme võrdlevad uuringud

οJärelevalve reguleerivate asutuste poolt tekkivate riskide kindlakstegemiseks ja käsitlemiseks võetud meetmete üle. Järgneva hindamine:

οregulatiivsete meetmete puuduste kindlakstegemine

οettepanekute esitamine mõjususe suurendamiseks

οfinantssüsteemi turvalisus ja toimekindlus:

οstressitestimine

οriskijuhtimise järelevalve

οpankade maksejõuetuse põhjused

οkonsolideeritud järelevalve

οriskipõhised kontrollistrateegiad

οreformide elluviimine ja õigusloome

Auditileiud ja soovitused

οJärelevalvetasu haldamine vajab parandamist

οRiskihindamise protsess tuleb üle vaadata

οRahvusvaheliste tehingute järelevalvet peab tõhustama

οKohapealset kontrolli ei tehta piisavalt sageli

οPankade riskipositsioonide usaldatavusnõuded vajavad ülevaatamist

οFöderaalse õigusraamistiku mõjususe kontrollimiseks puudub kord

οÕigusraamistikku ajakohastatakse

οPankade asjakohane järelevalve

οSuurenenud regulatiivsed nõuded tekitavad personaliprobleeme

οTeabepäringute kooskõlastamist võiks parandada

οVälismaistelt järelevalveasutustelt saadakse asjakohast ja vajalikku teavet

οBasel III kohaldamine avaldab laenutegevusele vähe mõju

οPangad vastavad praegu uutele kapitali adekvaatsuse miinimummääradele

οNõuete täitmisega seotud kulude kasv

οEbaselge mõju rahvusvaheliste pankade konkurentsivõimele

οEbasobivad menetlused asjakohase, usaldusväärse ja õigeaegse teabe kogumiseks Järelevalveasutusel puuduvad volitused, et pankadele avalduvaid IT-riske otse käsitleda.

οOn vaja välja töötada põhimõtted ja menetlused riskihindamistegevuse süstemaatiliseks ja terviklikuks hindamiseks

οFöderaalreserv viib lõpule kaheaastase SCAP-analüüsi ja rakendab sellest saadud kogemusi pangandusjärelevalve läbipaistvuse, hindajate juhiste, riskide kindlakstegemise ja hindamise ning reguleerimisalase kooskõlastamise parandamiseks

1Vastutab üksnes rahapoliitika ja finantsstabiilsuse eest.

2Toimib viimase instantsi laenajana ja teeb koos OSFI-ga makrotasandi usaldatavusjärelevalve abil finantsstabiilsuse üle järelevalvet.

3FSOC loodi õigusaktiga Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, milles sätestatakse, et FSOC-i tegevust auditeerib GAO.

4http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8

VI lisa

Rahvusvahelise Valuutafondi soovitused EKP järelevalvetegevuse läbipaistvuse ja aruandluskohustuse kohta

Meetmete kogum, mille abil edendada järelevalvepõhimõtete usaldatavust, kui EKP võtab üle järelevalveülesanded

1.Ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu peaks koostama ja avaldama suunised, mida poliitikasoovituste koostamisel järgida.

2.Järelevalvenõukogu peaks avaldama poliitikaalaste koosolekute protokollid.

3.EKP peaks kaaluma välisekspertidest koosneva paneeli loomist, mis teeks ühtse järelevalvemehhanismi üle sõltumatut kontrolli. Paneel peaks avaldama regulaarselt aruandeid ning andma järelevalvenõukogule otsest tagasisidet.

Allikas: Rahvusvaheline Valuutafond, „ELi tasandi finantssektori hindamisprogramm”, märts 2013.

VII lisa

Euroopa Komisjoni ülevaatearuande ulatus vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklile 32

Euroopa Komisjon avaldab aruande ühtse järelevalvemehhanismi määruse kohaldamise kohta, hinnates muu hulgas järgmisi aspekte:

a)ühtse järelevalvemehhanismi toimimine Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames ja EKP järelevalvetegevuse mõju liidu kui terviku huvidele ning finantsteenuste siseturu sidususele ja terviklikkusele […];

b)ülesannete jagunemine EKP ja riiklike pädevate asutuste vahel ühtse järelevalvemehhanismi raames […];

c)EKP järelevalvevolituste ja karistuste määramise volituste kasutamise tõhusus ning EKP-le täiendavate karistuste määramise volituste andmise asjakohasus […];

d)vastavalt artikli 5 alusel makrotasandi finantsjärelevalve ülesannete ja vahendite ning artikli 14 alusel tegevuslubade andmise ja kehtetuks tunnistamise jaoks kehtestatud korra asjakohasus;

e)sõltumatuse ja aruandekohustusega seotud meetmete tõhusus;

f)suhted EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalve vahel;

g)järelevalvenõukogu juhtimiskorra, sealhulgas selle koosseisu ja hääletamiskorra asjakohasus ja järelevalvenõukogu suhted EKP nõukoguga […];

h)suhted EKP ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vahel ning ühtse järelevalvemehhanismi mõju nendele liikmesriikidele;

i)EKP otsuste vaidlustamise mehhanismi tõhusus;

j)ühtse järelevalvemehhanismi kulutasuvus;

k)artikli 7 lõigete 6, 7 ja 8 kohaldamise võimalik mõju ühtse järelevalvemehhanismi toimimisele ja terviklikkusele;

l)EKPs rahapoliitika ja järelevalveülesannete lahususe tõhusus ja järelevalveülesannete täitmiseks EKP eelarvest rahaliste vahendite eraldatuse tõhusus […];

m)ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtavate järelevalveotsuste mõju osalevatele liikmesriikidele […];

n)võimalused arendada ühtset järelevalvemehhanismi edasi, arvestades asjakohaste õigusnormide muutumist, sealhulgas esmase õiguse tasandil, ja arvestades, kas käesoleva määruse institutsiooniliste sätete kehtestamise põhjused endiselt eksisteerivad […].

VIII lisa

Riiklike pädevate asutuste ja järelevalve alla kuuluvate asutuste küsitlus

Riiklike pädevate asutuste küsitlus

1. Juhtimine: otsustusprotsess

KÜSIMUS 1: kas asjaomase ühise järelevalverühma alamkoordinaator on alati Teie organisatsiooniga ühendust võtnud, et saaksite oma jurisdiktsioonis olevatele krediidiasutustele adresseeritud järelevalvealaste otsuste eelnõud läbi vaadata ja nende kohta oma arvamuse esitada?
KÜSIMUS 1a: kui ei, siis palun selgitage (vt 1. selgitus).
Jah
11
91,7%

Ei
1
8,3%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 2: kas Teie hinnangul võetakse EKP otsustusprotsessis arvesse Teie organisatsiooni eksperditeadmisi ja seisukohti, ning kas Teie organisatsiooni arvamus kajastub järelevalvenõukogu ettepaneku eelnõus?
KÜSIMUS 2a: kui ei, siis palun selgitage (vt 1. selgitus).
Jah
11
91,7%

Ei
1
8,3%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 3: kas Teil on ette tulnud juhtumeid, kus järelevalvealaste otsuste suhtes valitsenud erimeelsusi ei olnud võimalik ühise järelevalverühmaga lahendada?
Jah
6
50,0%

Ei
6
50,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 3a: kui jah, siis kas Teile anti võimalus erimeelsused lahendada kahepoolse kontakti käigus EKP-poolse vahendaja ja Teie organisatsiooni juhtkonna vahel?
Jah
5
41,7%

Ei
0
0,0%

E/K
7
58,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 4: kas Teil on esinenud juhtumeid, kus erimeelsusi polnud võimalik lahendada ja üksmeelele ei jõutud?
Jah
6
50,0%

Ei
5
41,7%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

Jah
5
41,7 %

KÜSIMUS 4a: kui jah, siis kas Teil paluti esitada teatud aja jooksul oma seisukoht, et asja järelevalvenõukogus arutada?
Ei
0
0,0%

E/K
7
58,3%

KOKKU
12
100,0%

1. selgitus. Juhtimine: otsustusprotsess

Valdav osa riiklikest pädevatest asutustest on ühtse järelevalvemehhanismi otsustusprotsessiga väga rahul, ehkki mõned neist soovivad riiklike pädevate asutuste töötajate suuremat kaasamist otsustusprotsessi. Näiteks üks riiklik pädev asutus viitas juhtumile, kus järelevalvenõukogule esitatud lõplikus ettepanekus ei võetud arvesse riikliku pädeva asutuse ekspertide arvamusi, ning teine asutus märkis, et EKP töötajad tegid ettepanekutesse muudatusi riiklikust pädevast asutusest pärit ühise järelevalverühma töötajatega piisavalt konsulteerimata ja neid kaasamata.

2. Siseaudiitorite komitee: küsimused komitee töö kohta pangandusjärelevalve kontekstis

KÜSIMUS 1: kas Teie hinnangul on ühtse järelevalvemehhanismi auditi ulatus (st klastrite, audititeemade, auditivaldkondade ja peamiste elementide üldine ülevaade) täielik, kõikehõlmav ja arusaadav?
KÜSIMUS 1a: kui ei, siis palun märkige, millised valdkonnad tuleks lisada (vt 2. selgitus).

Jah
8
66,7%

Ei
3
25,0%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 2: kas Teie jaoks on selge, milline on nende auditite täpne ulatus, mis on aluseks järgmises tsüklis auditeerimiseks valitud audititeemadele? Kas Te leiate, et selles kontekstis käsitletakse auditeemasid mõistliku aja jooksul piisava põhjalikkusega?
KÜSIMUS 2a: kui ei, siis mida saaks parandada, et muuta audititeemade sisu selgemaks ja tagada nende põhjalik käsitlemine ettenähtud aja jooksul? (vt 2. selgitus).

Jah
11
91,7%

Ei
0
0,0%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 3: kas siseaudiitorite komitee üldine ressursside eraldamine ja valikuprotsess on läbipaistev?
KÜSIMUS 3a: kui ei, siis mida saaks parandada? (vt 2. selgitus).

Jah
9
75,0%

Ei
1
8,3%

E/K
2
16,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 4: kas teie hinnangul on audititeemade riskihindamine siseaudiitorite komitees läbipaistev ja asjakohane?
KÜSIMUS 4a: kui ei, siis mida saaks parandada? (vt 2. selgitus).

Jah
11
91,7%

Ei
0
0,0%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 5: kas Teie organisatsioonis on rahapoliitika teemade siseauditi funktsioon järelevalveülesandeid käsitlevatest audititest lahutatud?

Jah
4
33,3%

Ei
3
25,0%

E/K
5
41,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 5a: kui jah, siis kas see ülesannete lahusus hõlmab ka juhtkonda?

Jah
4
33,3%

Ei
0
0,0%

E/K
8
66,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 5b: kui nii, siis kuni millise tasemeni (rühmajuht, üksuse juhataja, osakonnajuhataja, direktor, nõukogu liige)?
RÜHMAJUHT
2
16,7%

ÜKSUSE JUHATAJA
2
16,7%

OSAKONNAJUHATAJA
0
0,0%

DIREKTOR
0
0,0%

NÕUKOGU LIIGE
0
0,0%

E/K
8
66,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 5c: kui ei, siis kas Teie organisatsioonis on tehtud ettevalmistusi ülesannete lahutamiseks?
Jah
1
8,3%

Ei
1
8,3%

E/K
10
83,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 6: kui mitu töötajat 100 pangandusjärelevalve ülesandeid täitva täistööajale taandatud töötaja kohta töötab Teie organisatsiooni siseauditi funktsioonis? Keskmine näitaja on 1,59 töötajat 100 täistööajale taandatud töötaja kohta. Arvud erinesid üksteisest märkimisväärselt, seetõttu ei saa esitatud andmete põhjal täpset hinnangut esitada.

2. selgitus: siseaudiitorite komitee

Peaaegu kõik riiklikud pädevad asutused on siseaudiitorite komitee tööga pangandusjärelevalve kontekstis rahul, ehkki mõned tõid siseauditi protsessis välja riske. Näiteks üks riiklik pädev asutus osutas riskile, et „väiksemates riiklikes pädevates asutustes valitseva personalinappuse tõttu ei pruugita kindlaksmääratud auditi ulatuse ja ülesannetega ettenähtud aja/katvuse piires toime tulla”, ja teine märkis, et „pooleliolevate ühtse järelevalvemehhanismi auditite eesmärgid olid laiaulatuslikud ning neis ei võetud täiel määral arvesse erinevate riiklike pädevate asutuste spetsiifikat, mistõttu läks tarvis rohkem auditiressursse kui algselt planeeriti”.

Seoses parandamist vajavate valdkondadega tõid riiklikud pädevad asutused välja järgneva:

οiga auditi ulatust, ajakava ja ajastust tuleks arutada ja jagada õigeaegsemalt ja efektiivsemalt, et võimaldada auditi paremat planeerimist ja ettevalmistamist kohalikul tasandil;

οauditi selge ja täpne ulatus tuleks kindlaks määrata enne välitööde algust, eriti olukorras, kus mitu auditirühma erinevatest riiklikest pädevatest asutustest täidavad ühisauditi ülesandeid üheaegselt ja peavad saavutama ühised eesmärgid. Vastasel juhul püsib oht, et ühtse järelevalvemehhanismi tasandi auditiprojektide puhul on eri auditirühmade panus liiga erinev;

οAuditi rakkerühmad peaksid andma siseaudiitorite komiteele rohkem teavet ressursside eraldamise kohta, et auditite valikuprotsessi tõhusamaks muuta.

3. Ühised järelevalverühmad

KÜSIMUS 1: kas Teie organisatsiooni praegune töötajate arv vastab ühiste järelevalverühmade töötajate arvu puudutavatele riiklike pädevate asutuste nõuetele?
Jah
8
66,7%

Ei
2
16,7%

E/K
2
16,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 2: kas Teie hinnangul on Teie riigi iga panga ühiste järelevalverühmade (nii EKP kui ka riikliku pädeva asutuse eraldatud) töötajate arv piisav, et oluliste institutsioonide üle mõjusat järelevalvet teha?
KÜSIMUS 2a: kui ei, siis kas puudujääk on tingitud riikliku pädeva asutuse vähesusest? EKP töötajate vähesusest? Või mõlema töötajate vähesusest?
Jah
6
50,0%

Ei
4
33,3%

E/K
2
16,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 3: kui mitu järelevalvetöötajat Teil töötab? (Vastuseid ei avalikustata.)

KÜSIMUS 4: kui mitu Teie organisatsiooni töötajat töötab praegu ühistes järelevalverühmades (täistööajale taandatud töötajate arv kokku)? Keskmine näitaja on 59,47 töötajat.

KÜSIMUS 5: kas Teil on esinenud probleeme kvalifitseeritud ja kogenud töötajate leidmisel mujal kui kohapeal toimuva pangandusjärelevalve tegemiseks?
Jah
5
41,7%

Ei
6
50,0%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 6: mitu järelevalvetöötajat on Teil plaanis kolme järgmise aasta jooksul tööle võtta, et ühiste järelevalverühmade eeldatav personalivajadus täita? (Vastuseid ei avalikustata.)

KÜSIMUS 7: kas EKP on kunagi Teie poolt ühisesse järelevalverühma nimetatud kandidaadi tagasi lükanud?
Jah
0
0,0%

Ei
12
100,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 8: kas mõni Teie organisatsiooni järelevalvetöötajatest töötab praegu mõne sellise panga ühises järelevalverühmas, mille peakorter ei asu Teie liikmesriigis?
Jah
9
75,0%

Ei
3
25,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 8a: kui jah, siis kui mitu?
KÜSIMUS 8b: kui jah, siis kui mitmes ühises järelevalverühmas? Üksikasju ei avalikustata. Kokkuvõttes oli täistööajale taandatud töötajaid üsna vähe või üldse mitte, kuid ühiste järelevalverühmade arv ulatus kahest 14-ni.

KÜSIMUS 9: kas Teie organisatsioon küsib või saab ühise järelevalverühma koordinaatorilt või mõnelt teiselt EKP töötajalt mis tahes kujul tulemusalast tagasisidet Teie ühistes järelevalverühmades töötava personali töö tulemuslikkuse kohta?
Jah
8
66,7%

Ei
2
16,7%

E/K
2
16,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 9a: kui jah, siis kas seda tagasisidet võetakse arvesse, kui Teie organisatsiooni juhtkond teeb Teie ühistes järelevalverühmades töötava personali tulemuslikkuse kontrolli?
Jah
2
16,7%

Ei
4
33,3%

E/K
6
50,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 10: kas Te avaldate ja kasutate oma suhtluses pankadega Euroopa Pangandusjärelevalve küsimusi ja vastuseid osaliselt, täiel määral või üldse mitte?
TÄIESTI
7
58,3%

OSALISELT
4
33,3%

ÜLDSE MITTE
1
8,3%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 10a: kui Te avaldate kõnealused küsimused vaid osaliselt, siis kas Teie riiklikus pädevas asutuses toimib selge otsustusprotsess selle kohta, milliseid küsimusi ja vastuseid tegelikkuses rakendada ja milliseid mitte?
Jah
1
8,3%

Ei
2
16,7%

E/K
9
75,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 11: kas EKP-st tulev teabevoog põhimõtteliste küsimuste kohta (nt kas ja kuidas Euroopa Pangandusjärelevalve küsimusi ja vastuseid tegelikkuses rakendada) on sujuv ning annab õigeaegselt selge vastuse?
Jah
2
16,7%

Ei
5
41,7%

E/K
5
41,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 11a: kui mitu päeva keskmiselt (võite märkida ka ajavahemiku) võtab aega, et sellistele küsimustele vastus saada? Vastused varieerusid mõnest tööpäevast kuni mitme kuuni.

KÜSIMUS 11b: kui hindate olukorra ebarahuldavaks, siis mida võiks teha selle parandamiseks? (vt 3. selgitus).

3. selgitus. Ühised järelevalverühmad

Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid riiklikud pädevad asutused:

οsuurendada horisontaalse funktsiooniga töötajate arvu, kes tegelevad pankade sisemudeli (sisereitingute meetod, täiustatud mõõtmismudelil põhinev meetod) analüüsi ja sellega seotud ülesannetega (nt mudelite oluliste uuenduste heakskiitmine);

οvõtta tööle lisapersonali, vähendada kattuvaid ülesandeid, vähendada riiklike pädevate asutuste täiendavaid tööülesandeid;

οesitada päringute jaoks teemade kaupa põhikontaktide nimekiri, et oleks lihtsam otsustada, kellele oma päring adresseerida;

οkõigi asjakohaste EKP / Euroopa Pangandusjärelevalve standardite rakendamise korra parem struktureerimine, kasutades kõigi ühiste järelevalverühmade jaoks asjakohaste standardite (poliitilised seisukohad jne) koondamiseks IT-vahendit, sest erinevate ühiste järelevalverühmade töös esineb endiselt märkimisväärseid erinevusi;

οSuurema ekspertide rühma loomine mikrotasandi usaldatavusjärelevalve IV peadirektoraadis, kes keskenduksid ainult regulatiivse tõlgendamise küsimustele; paremad ühendused ja kiire teabevahetus õigusteenuste peadirektoraadi ning õigusala asjatundjate ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I ja II peadirektoraadi ühiste järelevalverühmade vahel, kuna selgete seisukohtade saamine EKP-lt regulatiivsete põhimõtete kohta on osutunud aeganõudvaks ja ebatõhusaks.

4. Kohapealne kontroll

KÜSIMUS 1: kas Teie organisatsioon tegi kohapealset kontrolli enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist?
Jah
12
100,0%

Ei
0
0,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 1a: kui jah, siis kas see oli võrreldav (auditi metoodika, menetlused, üksikasjalikkus) ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtava kohapealse kontrolliga?
KÜSIMUS 1b: kui ei, märkige palun peamised erinevused. Vastustes toodi välja erinev kestus ja auditeerimise üksikasjalikkus (pikem ja rohkem sekkuvam).
Jah
9
75,0%

Ei
2
16,7%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 2: kas Teie organisatsioonis on kohapealse kontrolli üksus muu kontrolli üksusest lahus (st kas kohapealset ja muud kontrolli teevad erinevad töötajad)?
Jah
9
75,0%

Ei
3
25,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 3: kui suur osa Teie organisatsiooni tehtavast kohapealsest kontrollist (täistööajale taandatud töötajate arv) on suunatud olulistele krediidiasutustele? (Vastuseid ei avalikustata.)

KÜSIMUS 4: kui suur osa Teie organisatsiooni tehtavast kohapealsest kontrollist (täistööajale taandatud töötajate arv) on suunatud vähem olulistele krediidiasutustele? (Vastuseid ei avalikustata.)

KÜSIMUS 5: kas Te kasutate vähem oluliste pankade kohapealseks kontrolliks organisatsiooniväliseid teenusepakkujaid, näiteks eraaudiitorühinguid?
Jah
1
8,3%

Ei
10
83,3%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 6: kas sellistes auditites on organisatsioonivälisel teenusepakkujal võimalik tegutseda lähetuse juhina?
Jah
2
16,7%

Ei
5
41,7%

E/K
5
41,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 7: kas Teil on pärast ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu piisavalt ressursse kohapealse kontrolli tegemiseks?
KÜSIMUS 7a: kui ei, siis milliseid täiendavaid ressursse Te vajaksite? (nii täistööajale taandatud töötajate arvu kui ka oskuste seisukohast) (Vastuseid ei avalikustata.)
Jah
8
66,7%

Ei
3
25,0%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 8: kas Teie organisatsioon on kehtestanud kohapealse kontrolli inspektori või lähetuse juhi kvalifikatsiooni miinimumnõuded?
KÜSIMUS 8a: kui jah, siis palun kirjeldage neid.
Jah
9
75,0%

Ei
1
8,3%

E/K
2
16,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 9: järelevalvekäsiraamatu kohaselt (peatükk 6.4.15) tuleb kohapealse kontrolli leiud kategoriseerida. Kas Teie organisatsioon on saanud EKP käest kategoriseerimiseks vajalikud suunised?
Jah
9
75,0%

Ei
2
16,7%

E/K
1
8,3%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 10: kas Teie organisatsioon on teinud pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist vähem oluliste pankade suhtes ad hoc kontrolli?
Jah
8
66,7%

Ei
4
33,3%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 11: praeguses raamistikus ei hüvitata riiklikele pädevatele asutustele oluliste krediidiasutuste kontrolli eest makstavat töötasu. Kas Teie arvates tuleks seda korda muuta?
KÜSIMUS 11a: kui jah, siis kuidas? Enamikus vastustes mainiti piiriüleste lähetuste kulude (sh töötasude) hüvitamist.
Jah
5
41,7%

Ei
2
16,7%

E/K
5
41,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 12: kas Teie organisatsioon kasutas enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist kohapealse kontrolli tegemisel välisaudiitoreid?
Jah
3
25,0%

Ei
9
75,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 12a: kui jah, siis kas osa kontrollkäikudest viidi läbi välisaudiitorite juhtimisel?
Jah
2
16,7%

Ei
2
16,7%

E/K
8
66,7%

KOKKU
12
100,0%

KÜSIMUS 13: mida võiks kohapealses kontrollis üldises perspektiivis muuta? (vt 4. selgitus).

KÜSIMUS 14: kas Te kasutate kohapealse järelevalve tegemisel IMAS-i?
KÜSIMUS 14a: kui jah, siis kui suur osa IT-ga seotud tööst protsentuaalselt tehakse IMAS-is?
Vastused varieerusid IMAS-i mittekasutamisest kuni väga sageda kasutamiseni; vastuste tekstiosa põhjal ei olnud võimalik neist selget kokkuvõtet teha.
Jah
5
41,7%

Ei
4
33,3%

E/K
3
25,0%

KOKKU
12
100,0%

4. selgitus. Kohapealne kontroll

Seoses parandamist vajavate valdkondadega tõid riiklikud pädevad asutused välja järgneva:

οparandused oluliste krediidiasutuste kohapealse kontrolli korraldamise tehnilistes aspektides;

οoluliste ja vähem oluliste krediidiasutuste kohapealse kontrolli metoodika peaks olema sarnane, et mitte panna kohapealse kontrolli inspektoritele lisakoormust ja tagada kontrolli ühetaoline läbiviimine kõigis pankades;

οkohapealse kontrolli metoodika edasiarendamine lähenemisviisi ühtlustamiseks kõigis jurisdiktsioonides, sest kontrollkäike tehakse endiselt iga riigi varasemate kogemuste põhjal ja riikide tavad kohapealse kontrolli vallas on äärmiselt erinevad;

οpõhjalikum tagasiside EKP-lt nii kontrollkäigu kui ka kontrolliaruande kohta;

οrohkem koolitusi ja tehnilist toetust EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituselt;

οkavandamisprotsessi parandamine, kuna osalemiskutsed esitatakse liiga lühikese etteteatamisajaga ja seetõttu ei saa kohapealses kontrollis osalemist muude tööülesannetega kooskõlastada. Kohapealsetes kontrollkäikudes osalemine on keeruline nende varieeruvuse tõttu kontrolli ulatuses, inspektoritelt nõutavates oskustes ning sellistele projektidele eraldatud ressurssides.

Järelevalve alla kuuluvate asutuste küsitlus

Ühtse järelevalvemehhanismi kontekstis võttis kontrollikoda ühendust kõigi oluliste Euroopa pankadega, kelle üle tehakse ühtse järelevalvemehhanismi raames otsest järelevalvet, et küsida nende arvamust selle kohta, kui hästi on mehhanism täitnud oma peamisi ülesandeid ühtse järelevalveasutusena. Kontrollikoda ei auditeerinud esitatud teavet; see on siinkohal toodud tasakaalustatud aruande esitamise eesmärgil, võttes arvesse sidusrühmade seisukohti auditeerimiseks valitud valdkondade kohta.

1. Aruandluskord (jah või ei)

KÜSIMUS 1: Kas praegune EKP kohaldatav tagasiside kord (nagu avalikud konsultatsioonid EKP määruste, ühtse järelevalvemehhanismi raamistiku, järelevalvealase finantsteabe kohta aruandmise, järelevalvetasude ja kaalutlusõiguse kasutamise kohta) pankade seisukohtade uurimiseks ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve kohta vastab Teie vajadustele?
Jah
42
60,9%

Ei
27
39,1%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 2: kui ei, siis mida saaks parandada? (vt 1. selgitus).

KÜSIMUS 3: kas Teie hinnangul leidub üldist laadi järelevalvetegevuse valdkondi, mille üle tuleks pidada konsultatsioone, kuid praegu seda ei tehta (nt finantsasutuste regulaarne küsitlemine, et teada saada nende arvamust järelevalvetegevuse mõjususe ja tõhususe kohta, nagu seda tehakse Kanadas ja Austraalias)?
Jah
33
47,8%

Ei
35
50,7%

E/K
1
1,4%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 4: kui jah, siis palun loetlege vastavad valdkonnad (vt 1. selgitus).

1. selgitus. Aruandluskord

Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:

οüle vaadata konsultatsioonide pidamise kord (nt konsultatsiooniperioodide kestus);

οkonsultatsioonid paremini üksteisega vastavusse viia, et võimaldada neid pidada piiratud ressursside juures, ning laiendada nende ulatust nt tehnilistele küsimustele (järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise metoodika, kapitalimääratlused, detailsus);

οkehtestada finantsasutustega struktureeritum ja terviklikum tagasiside andmise kord, korraldades näiteks küsitlusi, mille abil mõõta nende hinnangut järelevalvetegevuse mõjususele ja tõhususele.

2. Läbipaistvus (skaalal 1–5 või „ei kohaldata”)
KÜSIMUS 5: kas Te saate piisavalt teavet järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ning tulemuste kohta (skaalal 1–5: 1 = väga põhjalik, 3 = hästi tasakaalustatud, 5 = puudulik)? | 1 | 4 | 5,8%
2 | 7 | 10,1%
3 | 22 | 31,9%
4 | 30 | 43,5%
5 | 5 | 7,2%
E/K | 1 | 1,4%
KOKKU | 69 | 100,0%
KÜSIMUS 6: kuidas hindate skaalal 1–5 (1 = suurepärane, 5 = kehv) teabe kvaliteeti, mille olete saanud järelevalvekäsiraamatus sisalduvate protseduuride kohta, mis on olulised Teie igapäevatöös järelevalveasutusega? | 1 | 2 | 2,9%
2 | 13 | 18,8%
3 | 32 | 46,4%
4 | 15 | 21,7%
5 | 5 | 7,2%
E/K | 2 | 2,9%
KOKKU | 69 | 100,0%
KÜSIMUS 7: kui rahul olete juurdepääsuga, mis Teile on antud vajalikule teabele, mõistmaks EKP poolt Teie krediidiasutuse suhtes tehtud otsuste loogikat/tulemusi (1 = väga rahul, 5 = ei ole üldse rahul, ei kohaldata)? | 1 | 4 | 5,8%
2 | 16 | 23,2%
3 | 26 | 37,7%
4 | 22 | 31,9%
5 | 1 | 1,4%
E/K | 0 | 0,0%
KOKKU | 69 | 100,0%
KÜSIMUS 8: kas Teie krediidiasutusele saadetud teatises, mis käsitleb EKP kavatsust võtta vastu teatav järelevalvealane otsus, oli esitatud selge teave otsuse vastuvõtmise juriidiliste ja sisuliste põhjuste kohta (1 = väga selge, 5 = üldse mitte selge, ei kohaldata)? | 1 | 13 | 18,8%
2 | 15 | 21,7%
3 | 28 | 40,6%
4 | 10 | 14,5%
5 | 2 | 2,9%
E/K | 1 | 1,4%
KOKKU | 69 | 100,0%
KÜSIMUS 9: kui on mingeid põhiprobleeme, mis EKP peaks läbipaistvuse suurendamiseks parandama, siis mis need on? (vt 2. selgitus). |

2. selgitus. Läbipaistvus

Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:

οesitada ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraamatu kohta rohkem teavet, sealhulgas järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ja metoodika alast teavet ning selgituse lõpptulemuse kohta;

οjärelevalvealaseid otsuseid paremini põhjendada.

3. Juhtimine (jah või ei, „ei kohaldata”)

KÜSIMUS 10: kas Teile saadeti piisavalt varakult teade EKP kavatsuse kohta võtta vastu Teie krediidiasutust puudutav järelevalvealane otsus (et oleks võimalik korraldada arutelu)?
Jah
54
78,3%

Ei
6
8,7%

E/K
9
13%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 11: kas Teie hinnangul võeti arutelu tulemust (nt hinnangut kohtumise jooksul esitatud peamistele kommentaaridele) EKP järelevalvealases lõppotsuses või selle saatedokumendis piisavalt arvesse?
Jah
23
33,3%

Ei
25
36,2%

E/K
21
30,4%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 12: kas EKP on mõne Teie krediidiasutust puudutava järelevalvealase otsuse puhul Teie arvates ebaõiglaselt keeldunud Teile ärakuulamisõiguse andmisest?¹

KÜSIMUS 13: mida saaks teha ülaltoodud küsimustes käsitletud juhtimisaspektide parandamiseks? (vt 3. selgitus).
Jah
3
4,3%

Ei
51
73,9%

E/K
15
21,7%

KOKKU
69
100,0%

3. selgitus. Juhtimine

Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:

οlaiendada pankadega peetavat järelevalvealast dialoogi;

οpankade tõstatatud küsimusi rohkem arvesse võtta.

1Kaks jaatavalt vastanud panka viitasid enne 2014. aasta 4. novembrit lõpetatud 2014. aasta stressitestidele. Üks pank ei esitanud täpsemat teavet.

4. Proportsionaalsuse põhimõte

KÜSIMUS 14: kas Teie hinnangul on sisemiste juhtimisnõuete ja finantsseisundi taastamise kavadega seotud menetlused, protsessid ja mehhanismid (juhul, kui need on kehtestatud) proportsioonis Teie ärimudeli olemuslike riskidega, riskide keerukusega ning Teie asutuse tegevuse ulatuse, süsteemse olulisuse, mastaabi ja keerukusega?
KÜSIMUS 15: kui ei, siis palun osutage, millistes valdkondades Te ebaproportsionaalsust näete (vt 4. selgitus).
Jah
35
50,7%

Ei
32
46,4%

E/K
2
2,9%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 16: kas Teie arvates kajastab erinevate andmekogumite (st täielik FINREP, lihtsustatud järelevalvealane finantsaruandlus, ülelihtsustatud järelevalvealane finantsaruandlus ja järelevalvealase finantsaruandluse andmepunktid) paljusus adekvaatselt proportsionaalsuse põhimõtet?
Jah
26
37,7%

Ei
39
56,5%

E/K
4
5,8%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 17: kas Teie hinnangul vastab kapitalinõuete määruse artikli 99 kohase omavahendite nõuete ja finantsteabe alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule?
Jah
56
81,2%

Ei
8
11,6%

E/K
5
7,2%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 18: kas Teie hinnangul vastab likviidsuse ja stabiilne rahastamise nõude alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule?
Jah
43
62,3%

Ei
22
31,9%

E/K
4
5,8%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 19: kas Teie hinnangul vastab COREPi-alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule?
Jah
54
78,3%

Ei
10
14,5%

E/K
5
7,2%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 20: kas Teie hinnangul põhjustab mõni muu kui eelmistes küsimustes mainitud järelevalvealase aruandluse nõue pankade jaoks ebaproportsionaalset halduskoormust?
KÜSIMUS 21: kui jah, siis milliseid nõudeid Te peate koormavaks? Palun täpsustage, millistes valdkondades on koormus kõige suurem ja mida saaks parandada (vt 4. selgitus).
Jah
52
75,4%

Ei
17
24,6%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 22: kas Teie hinnangul on järelevalvealase aruandluse nõuete tähtajad mõistlikud?
Jah
29
42,0%

Ei
40
58,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 23: kas Teie arvates on EKP poolt Teie asutuse suhtes kohaldatav järelevalvetasu proportsioonis Teie asutuse olulisuse ja riskiprofiiliga?
KÜSIMUS 24: kui ei, siis mida saaks seoses järelevalvetasude ja nende arvutamise meetodiga parandada (nt koguvarade ja riskiprofiilide tegurid)? (vt 4. selgitus).
Jah
30
43,5%

Ei
32
46,4%

E/K
7
10,1%

KOKKU
69
100,0%

4. selgitus. Proportsionaalsus

Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:

οvältida teabeedastustaotluste kattumist ja tõhustada koostööd teiste institutsioonidega (nt Euroopa Pangandusjärelevalvega). Kooskõlastamise puudumise tõttu võidakse sama teavet nõuda eri formaatides ja dokumendivormides;

οuuesti üle vaadata, kas teabeedastustaotlustes järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet (nt lühiajalised ülesanded, aruandluse detailsus);

οuuesti hinnata teabeedastusnõuete asjakohasust, sagedust ja tähtaegu;

οuuesti hinnata ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvetasu arvutamist, näiteks kas järelevalvetasu makstakse endiselt riiklikele pädevatele asutustele.

5. Kohapealne kontroll

KÜSIMUS 25: kuidas Te hindaksite skaalal 1 (väga hea) kuni 5 (väga halb) ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtava kohapealse kontrolli kvaliteeti audititeema käsitlemise põhjalikkuse seisukohast?
1
7
10,1%

2
29
42,0%

3
14
20,3%

4
4
5,8%

5
0
0,0%

E/K
15
21,7%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 26: kuidas Te hindaksite skaalal 1 (väga hea) kuni 5 (väga halb) ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtava kohapealse kontrolli kvaliteeti formaalsustega seotud põhiriskide käsitlemise seisukohast?
1
5
7,2%

2
15
21,7%

3
24
34,8%

4
6
8,7%

5
0
0,0%

E/K
19
27,5%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 27: kellele suunati kohapealse kontrolli aruanded pärast ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu? Krediidiasutuse järelevalvenõukogule, auditikomiteele, haldusnõukogule või mõnele muule adressaadile?
KÜSIMUS 28: milliseid parandusi / suuremaid muudatusi on tehtud võrreldes ühtse järelevalvemehhanismi käivitamisele eelnenud kohapealse kontrolliga ja kus näete veel arenguruumi? (vt 5. selgitus).
KÜSIMUS 29: kontrolliaruande leiud ja soovitused ei ole raskusastme alusel kategooriatesse jagatud. Kas suudate esitatud selgituste põhjal kindlaks määrata, millised leiud on esmatähtsad ja kui tõsised need on? (vt 5. selgitus).
JÄRELEVALVENÕUKOGU
5

AUDITIKOMITEE
1

HALDUSNÕUKOGU
33

MUU ADRESSAAT
1

HALDUSNÕUKOGU JA JÄRELEVALVENÕUKOGU
2

KÕIK NIMETATUD
2

E/K
25

KOKKU
69

KÜSIMUS 30: kas kohapealse kontrolli aruande leiud olid selgelt esitatud ja kas Teile oli arusaadav, kuidas neid käsitleda?
Jah
41
59,4%

Ei
7
10,1%

E/K
21
30,4%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 31: kas Teile anti võimalus kohapealse kontrolli aruande eelnõud piisava aja jooksul kommenteerida ja seda kohapealse kontrollkäigu rühmaga arutada?
Jah
46
66,7%

Ei
4
5,8%

E/K
19
22,7%

KOKKU
69
100,0%

5. selgitus. Kohapealne kontroll

Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:

οjagada kohapealse kontrolli leiud vastavalt raskusastmele kategooriatesse, et võimaldada nende tähtsuse järjekorda seadmist;

οparandada kohapealse kontrolli tegemise korda, näiteks kiirendades lõpparuannete ja soovituste esitamist ning anda pankadele rohkem aega lõppkoosolekutele eelnevate kohtumiste ettevalmistamiseks.

6. Ühised järelevalverühmad

KÜSIMUS 32: kas Teie institutsiooni ja ühtse järelevalvemehhanismi raames Teie institutsiooni üle järelevalvet teostava ühise järelevalverühma vahel on sisse seatud selge teabevahetuskanal?
Jah
65
94,2%

Ei
4
5,8%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 33: kui jah, siis milline ühise järelevalverühma liige on Teie esmane kontaktisik? (Märkige ametinimetus, nagu ühise järelevalverühma koordinaator, riikliku pädeva asutuse töötaja vms.)
ÜHISE JÄRELEVALVERÜHMA KOORDINAATOR
38

RIIKLIK PÄDEV ASUTUS
5

ÜHISE JÄRELEVALVERÜHMA KOORDINAATOR JA RIIKLIK PÄDEV ASUTUS
11

ÜHISE JÄRELEVALVERÜHMA KOORDINAATOR VÕI RIIKLIK PÄDEV ASUTUS
3

SÕLTUB TEEMAST
6

E/K
6

KOKKU
69

KÜSIMUS 34: kas Teie institutsioonil on võimalik ühise järelevalverühma liikmetega järjepidevalt enda valitud keeles suhelda?
KÜSIMUS 35: kui ei, palun kirjeldage probleemi ja selle võimalikku lahendust (vt 6. selgitus).
Jah
57
82,6%

Ei
11
15,9%

E/K
1
1,4%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 36: kas ühine järelevalverühm korraldab Teie institutsiooni juhtkonnaga kohapealseid koosolekuid?
Jah
67
97,1%

Ei
2
2,9%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 37: kui jah, siis kui sageli need toimuvad ja kui kaua tavaliselt kestavad (palun märkige koosolekute arv aastas)?
>12
9

10-12
11

8-9
3

6-7
6

4-5
20

2-3
7

1
2

SÕLTUB
3

E/K
8

KOKKU
69

KÜSIMUS 38: kas koosolekuid toimub 1 = liiga tihti, 2 = parajalt, 3 = liiga harva?
1
13
18,8%

2
56
81,2%

3
0
0,0%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 39: kas koosolekud kestavad 1 = liiga kaua, 2 = parajalt, 3 = liiga vähe?
1
6
8,7%

2
62
89,9%

3
1
1,4%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 40: kas ühise järelevalverühma koordinaator osaleb alati neil koosolekutel?
Jah
52
75,4%

Ei
17
24,6%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 41: kuidas Te hindaksite skaalal 1 (väga hea) kuni 5 (väga halb) ühtse järelevalvemehhanismi raames mujal kui kohapeal tehtava kontrolli kvaliteeti? Kui Teil ei ole olnud piisavalt kokkupuuteid, et sellele küsimusele vastata, valige „ei kohaldata”.
1
4
5,8%

2
30
43,5%

3
23
33,3%

4
8
11,6%

5
0
0,0%

E/K
4
5,8%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 42: kas mujal kui kohapeal tehtava kontrolli kvaliteet on võrreldes ühtsele järelevalvemehhanismile eelnenud järelevalvekorraga 1 = paranenud, 2 = samaks jäänud, 3 = halvenenud?

KÜSIMUS 43: kui vastasite, et kvaliteet on paranenud või halvenenud, täpsustage palun, kuidas (vt 6. selgitus).
1
23
33,3%

2
34
49,3%

3
8
11,6%

E/K
4
5,8%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 44: kas mujal kui kohapeal tehtava kontrolli tõhusus on võrreldes ühtsele järelevalvemehhanismile eelnenud järelevalvekorraga 1 = paranenud, 2 = samaks jäänud, 3 = halvenenud?

KÜSIMUS 45: kui vastasite, et tõhusus on paranenud või halvenenud, täpsustage palun, kuidas (vt 6. selgitus).
1
10
14,5%

2
36
52,2%

3
17
24,6%

E/K
6
8,7%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 46: kas ühise järelevalverühma liikmed (need, kellega olete kohtunud) on piisavalt teadlikud Teie institutsiooni spetsiifilistest riskidest ja erijoontest?
Jah
57
82,6%

Ei
12
17,4%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 47: kas Teil oli võimalik järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise rühma (nt kahepoolsetel kõnelustel) antud selgituste põhjal aru saada, millised kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed tegurid mõjutasid Teie järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise punktisummat?
Jah
36
52,2%

Ei
32
46,4%

E/K
1
1,4%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 48: kas Te saate ühisele järelevalverühmale esitatud küsimustele vastused mõistliku aja jooksul?
Jah
55
79,7%

Ei
14
20,3%

E/K
0
0,0%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 49: kas on esinenud juhtumeid, kus ühisele järelevalverühmale esitatud küsimused on jäänud vastuseta või on neile vastatud mittearusaadavalt?
Jah
18
26,1%

Ei
50
72,5%

E/K
1
1,4%

KOKKU
69
100,0%

KÜSIMUS 50: kas ühise järelevalverühma vastused on selged ja piisavalt põhjendatud?
Jah
59
85,5%

Ei
8
11,6%

E/K
2
2,9%

KOKKU
69
100,0%

6. selgitus. Ühised järelevalverühmad

Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:

οlihtsustada ühiste järelevalverühmadega suhtlemist panga valitud (riigi) keeles, näiteks tehnilistes küsimustes. Näiteks nõuti panga koduriigi keeles koostatud dokumente mõnikord inglise keeles, ehkki mõned ühise järelevalverühma liikmed kõnelesid seda keelt emakeelena. Ühise järelevalverühma koordinaator ja selle liikmed peavad institutsiooni valitud keelt piisavalt valdama, et kirjalikku teksti lugeda ning sellest aru saada;

οparandama EKP-st ja riiklikest pädevatest asutustest pärit ühiste järelevalverühmade liikmete vahelist kooskõlastamist. Näiteks on ühiste järelevalverühmade e-postkastile ligipääs üksnes EKP töötajatel, mitte riiklike pädevate asutuste liikmetel.

IX lisa

EKP aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees reguleeriva korra peamised elemendid

Määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga
Artikli 20 lõige 1: EKP annab määruse rakendamise kohta aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikli 20 lõige 3: EKP järelevalvenõukogu esimees esitab Euroopa Parlamendile aruande talle määrusega antud ülesannete täitmise kohta.

Artikli 20 lõige 5: Euroopa Parlamendi taotlusel osaleb järelevalvenõukogu esimees järelevalveülesannete täitmist käsitlevatel kuulamistel.

Artikli 20 lõige 6: EKP vastab suuliselt või kirjalikult Euroopa Parlamendi esitatud küsimustele [---].

Artikli 20 lõige 8: EKP järelevalvenõukogu esimees korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe ja aseesimeestega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid EKP järelevalveülesannete üle, kui selliseid arutelusid on vaja pidada ELi toimimise lepingust tulenevate Euroopa Parlamendi volituste täitmiseks.

Artikli 20 lõige 9: EKP teeb ELi toimimise lepingu kohaselt Euroopa Parlamendiga uurimistel lojaalset koostööd.

Institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi ja EKP vahel

1.EKP esitab igal aastal Euroopa Parlamendile aruande talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannete täitmise kohta. Järelevalvenõukogu esimees esitab aastaaruande Euroopa Parlamendile avalikul kuulamisel.

2.Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni taotlusel osaleb järelevalvenõukogu esimees järelevalveülesannete täitmist käsitlevatel korralistel avalikel kuulamistel. Euroopa Parlamendi pädev komisjon ja EKP lepivad kokku järgmisel aastal korraldatava kahe sellise kuulamise ajakava.

3.Lisaks sellele võib järelevalvenõukogu esimehe kutsuda järelevalveküsimuste täiendavatele ad hoc arvamustevahetustele Euroopa Parlamendi pädeva komisjoniga.

4.Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees võib esitada põhjendatud kirjaliku taotluse korraldada eraldi konfidentsiaalne kohtumine järelevalvenõukogu esimehega, kui see on Euroopa Parlamendile ELi toimimise lepingu ja liidu õigusega antud volituste täitmiseks vajalik.

5.Järelevalvenõukogu esimehe või Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni põhjendatud taotluse alusel ja vastastikusel kokkuleppel võivad korralistel kuulamistel, ad hoc arvamustevahetustel ja konfidentsiaalsetel kohtumistel viibida järelevalvenõukogu EKP esindajad või järelevalvepersonali kõrgemad ametnikud.

6.Korralistel avalikel kuulamistel, ad hoc arvamustevahetustel ja eraldi konfidentsiaalsetel kohtumistel võib käsitleda kõiki ühtse järelevalvemehhanismi määrusega hõlmatud ühtse järelevalvemehhanismiga seotud tegevuse ja toimimise aspekte.

7.Konfidentsiaalsetel kohtumistel võivad osaleda üksnes järelevalvenõukogu esimees ning Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees ja aseesimehed.

8.EKP edastab Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile vähemalt järelevalvenõukogu tegevuse põhjaliku ja sisulise kokkuvõtte, mis annab ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

X lisa

Kohapealse kontrolli aruandlusprotsessi ülesehitus

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, kohandatud EKP andmete põhjal

EKP vastus

Kokkuvõte

EKP hindab Euroopa Kontrollikoja tagasisidet, mis aitab ühtse järelevalvemehhanismi tegevust veelgi tõhustada. Siiski oleks EKP oodanud Euroopa Kontrollikoja tähelepanekutes sõnaselgemat tunnustust põhilistele saavutustele ühtse järelevalvemehhanismi loomisel.

Ühtne järelevalvemehhanism on pangandusliidu oluline osa ning mehhanismi asutamine kujutas endast võtmetähtsusega sammu, mis oli vajalik euroala kriisi kõige kaootilisema etapi lõpetamiseks. EKP koos riiklike pädevate asutustega käivitas ühtse järelevalvemehhanismi erakordselt lühikese aja ehk 13 kuu jooksul, mille vältel tuli ületada palju takistusi. Nende suurte jõupingutuste tulemusel oli võimalik alates 2014. aasta 4. novembrist üle võtta otsene järelevalve praeguse seisuga 129 olulise pangagrupi üle, kuhu kuulub kokku ligikaudu 1200 järelevalvealust üksust. Samuti tehti vajalikud korraldused vähem oluliste krediidiasutuste järelevalve kontrollimiseks. Sellest ajast on EKP teinud jätkuvalt märkimisväärseid edusamme järelevalvetavade ühtlustamisel Euroopa tasandil ning võtab nüüd igal aastal vastu üle 1500 järelevalveotsuse.

Üldsus on EKP järelevalvetegevuse tähtsust ja ulatust ning saavutatut laialdaselt tunnustanud ning seepärast leiab EKP, et ka kontrollikoja aruandes võinuks seda selgesõnalisemalt väljendada.

VII

EKP soovib selgitada, et ei ole teinud suvakohast otsust, mille kohaselt ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogul puudub kontroll järelevalve eelarve ja personali üle. Väärib märkimist, et järelevalvenõukogu ei ole EKP otsustusorgan, vaid täiendav organ, mis on EKP institutsioonilisele struktuurile lisatud ühtse järelevalvemehhanismi määrusega ehk liidu teisese õigusega. EKP nõukogu ja juhatuse pädevus inim- ja finantsressursside juhtimisel, nagu see on sätestatud esmases õiguses, peab säilima. Ühtlasi soovib EKP rõhutada, et inim- ja finantsressursside ning järelevalvenõukogu vaheline seos on sätestatud EKP kodukorra artikli 15 lõikes 1 järgmiselt: „Järelevalveülesannete kulud tuleb [EKP] eelarves eristada ja nende osas konsulteeritakse järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehega.”

Asjaolu, et järelevalvenõukogul puudub kontroll järelevalve eelarve ja personali üle, on EKP hinnangul kooskõlas lahususe põhimõttega ega ohusta EKP rahapoliitika ja tema järelevalvefunktsiooni sõltumatust. Lahususe põhimõte eeldab kõnealuse kahe valdkonna funktsionaalset lahutatust, kuid mitte seda, et järelevalvenõukogul oleks täielik kontroll järelevalve eelarve või EKP ning riiklike pädevate asutuste personali üle. Nagu Euroopa Kontrollikoja aruande joonealuses märkuses nr 14 on öeldud, ei mõjutanud ühtse järelevalvemehhanismi määrus juhatuse vastutust EKP sisekorralduse juhtimise eest (sh personali- ja eelarveküsimused).

Samamoodi ei tekita ka ühiselt kasutatavate teenuste (mis toetavad nii rahapoliitika kui ka järelevalve funktsiooni) loomine huvide konflikti ning on seega lahususe põhimõttega kooskõlas. Ühiselt kasutatavate teenuste sisseseadmisega välditakse topelttööd ning tagatakse tõhus ja tulemuslik teenusepakkumine. Seda põhimõtet on kajastatud ka rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahusust käsitleva EKP otsuse (EKP/2014/39) põhjenduses 14, mille kohaselt „[---] ei tohiks rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide tõhus lahusus takistada, kui see on võimalik ja soovitav, eeliste kasutamist, mille saavutamist võib oodata nende sama institutsiooni kahe poliitikavaldkonna kombineerimisel [---]”.

Auditi lähenemisviis ja metoodika

19

EKP on seisukohal, et kontrollikojale on esitatud kogu auditi tõendusmaterjal, mida tal on õigus saada vastavalt tema volitustele kontrollida EKP juhtimise tõhusust, nagu on sätestatud EKPSi põhikirja artiklis 27.2 ning ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikes 7. Seepärast ei nõustu EKP kontrollikoja väitega, et EKP esitas vaid väikese osa nõutud teabest. EKP tegi EKPSi põhikirjas ja ühtse järelevalvemehhanismi määruses sätestatud kohustustest lähtudes Euroopa Kontrollikojaga igakülgset koostööd auditeerimise hõlbustamiseks ning pühendas märkimisväärselt vahendeid ja aega, et esitada auditirühmale hulgaliselt dokumente ja selgitusi. Mõningaid dokumente (nt järelevalvenõukogu protokollid ja eraldiseisvad järelevalveotsused) ei olnud siiski võimalik esitada, sest need ei puuduta EKP juhtimise tõhusust, nagu on ette nähtud EKPSi põhikirjas ja ühtse järelevalvemehhanismi määruses.

Juhtimine

30.

Ühel juhul hilines vaidlustusnõukogu menetlusjärgne tegevus juhtumi keerukuse tõttu ning lähtudes vajadusest tagada asjaomase järelevalvealuse üksuse õigus saada ära kuulatud.

39

Juhtkomitee kaalus nõuetekohaselt eeliseid ja puudusi ning otsustas säilitada senise töökorralduse, pidades seda sobivaimaks.

40

EKP soovib märkida, et täielik lahusus tuleb huvide konflikti vältimiseks tagada üksnes järelevalve ja rahapoliitika funktsioonide täitmisel. See ei puuduta selliseid valdkondi nagu ühiselt kasutatavad teenused, mis ei ole kaasatud kõnealuste funktsioonide tegevuspõhimõtete määratlemisse.

42

EKP soovib märkida, et EKP tegevusvaldkondade määratlemine ühiselt kasutatavate teenustena on võimalik vaid juhul, kui nende pakutav tugi ei tekita huvide konflikte EKP järelevalve ja rahapoliitika eesmärkide vahel, nagu on sätestatud otsuse EKP/2014/39 põhjenduses 11. Ühiselt kasutatavad teenused on tegevusvaldkonnad, mis pakuvad EKP poliitikafunktsioonidele tehnilist eksperdiabi, mõjutamata seejuures EKP tegevuspõhimõtete kujundamist.

45.

Ühtse järelevalvemehhanismi määruse mõte ja sätted ei sisalda nn Hiina müüride mõistet. Selle asemel kasutatakse teistsugust lähenemisviisi, et võimaldada suhtlust ja teabevahetust määral, mis ei too kaasa huvide konflikte. Eesmärgiks on täiel määral kasutada positiivset sünergiat, mis tekib rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide viimisest ühe katuse alla. Sel eesmärgil ja vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 25 lõikele 3 „võtab EKP vastu ja avaldab vajalikud sise-eeskirjad, sealhulgas eeskirjad ametisaladuse hoidmise ja kahe tegevusvaldkonna vahel teabe vahetamise kohta”. See säte annab selgesõnaliselt võimaluse vahetada teavet kahe tegevusvaldkonna vahel.

51

Vt EKP vastus kokkuvõtte punkti VII esimesele osale.

60

EKP soovib lisada, et töökoormusega seotud põhjustel ning vastavalt 2015. aasta detsembris saavutatud põhimõttelisele kokkuleppele tegi siseaudiitorite komitee 2016. aasta juulis otsuse jagada ühtse järelevalvemehhanismi ja statistika eest vastutav auditi rakkerühm (ATF SSM-ST) kaheks ning moodustada ühtse järelevalvemehhanismi eest vastutav auditi rakkerühm ning statistika eest vastutav auditi rakkerühm. Muudatus jõustub 2016. aasta lõpus.

63

Riikide keskpankade / pädevate asutuste nimetatud auditi rakkerühma liikmetel on arvestatavad kogemused pangandusjärelevalve valdkonnas, sh mitmeaastane töökogemus juhtivatel ametikohtadel.

EKP vastus punktidele 73 ja 74

EKP on seisukohal, et suure ja keskmise riskiga valdkondade ning põhielementide hõlmatus on tagatud.

EKP leiab, et planeerimismeetod on kooskõlas kutsetegevuse tavadega. Ehkki kohustuslik riskitsükkel puudub, võetakse riskihindamismudelis arvesse sarnaste protsessidega seotud varasemaid auditeid. Auditeeritavate valdkondade valimisel lähtutakse kvartaalselt kohandatavast riskihinnangust ning audititeemasid käsitlevates otsustes võetakse ühtlasi arvesse viimase auditi kuupäeva ning asjassepuutuvate riskivaldkondade hõlmatust.

75

D-IA ressursid hõlmavad kõiki EKP operatsioone ja tegevusvaldkondi. EKP on seisukohal, et kõnealust suhtarvu tuleb vaadata laias kontekstis. D-IA moodustas ühtse järelevalvemehhanismi jaoks eraldiseisva auditirühma, kuid 2015. aastal ei tegutsenud see veel täie koormusega. Seega ei anna 2015. aasta üldine näitaja praegusest olukorrast täielikku ülevaadet.

76

EKP soovib lisada, et kalibreerimise abil korrigeeritakse näiteks vastuolusid / ebatäpsusi riskitaseme hindamise mudeli (mida kasutatakse prioriteetsuse hindamiseks) rakendamisel. Kutsetegevuse standardite kohaselt peavad siseauditi prioriteedid olema kooskõlas organisatsiooni eesmärkidega ning kinnitama, et auditikavad põhinevad muude tegurite hulgas riskide ja riskipositsioonide hinnangutel¹. EKP arvates vastab see lähenemisviis kutsetegevuse standarditele.

77

Prioriseerimisel võeti arvesse, et teatud protsessid on endiselt veel arendusjärgus. EKP leiab, et valitud audititeemadel oli praeguses etapis suurem lisandväärtus võrreldes järelevalvealase läbivaatamise ja hindamisega (SREP) ning panganduskriisiga seotud protsesside läbivaatamisega, mis pidi kavakohaselt toimuma keskpika aja jooksul.

Aruandluskord

EKP vastus punktile 78 ja järgnevatele punktidele

EKP on seisukohal, et tal on olemas tugev aruandlusraamistik (nagu kirjeldatakse aruande IX lisas) ning ta järgib täielikult asjakohaseid sätteid EKPSi põhikirjas, ühtse järelevalvemehhanismi määruses ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukoguga sõlmitud institutsioonidevahelistes kokkulepetes. Raamistikus sätestatud üksikasjalikud aruandluseeskirjad on koostatud spetsiaalselt EKP jaoks ning on seega asjakohasemad kui kontrollikoja ülevaatearuanne.

89

EKP nõustub, et ametlik tulemusraamistik võiks olla kasulik vahend pangandusjärelevalve tõhususe hindamisel, kuid selle väljaarendamiseks on vaja rohkem aega. Selle tingib praktiline kaalutlus, et tulemusraamistik peab põhinema asjakohastel näitajatel. Nende tuvastamine aga eeldab tuginemist varasematele kogemustele. Samuti tuleks kõnealuseid näitajaid hinnata mitme aasta jooksul.

91

EKP märgib, et IMFi kõnealuse tehnilise suunise koostasid IMFi eksperdid ning see ei kujuta endast IMFi ametlikku seisukohta. Seetõttu ei nõustu EKP niisuguste töödokumentide käsitlemisega asjakohase võrdlusalusena.

Ühtlasi soovib EKP selgitada, et järelevalvenõukogu menetlused on konfidentsiaalsed kooskõlas EKP kodukorra artikliga 23.1. See kajastab rangeid ametisaladuse pidamise nõudeid, mida EKP peab täitma vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 37 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklile 27. Aruandekohustuse täieliku täitmise tagamiseks esitab EKP Euroopa Parlamendiga sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt parlamendi pädevale komiteele järelevalvenõukogu menetluste ülevaatliku ja arusaadava kokkuvõtte (sh selgitustega varustatud loetelu otsustest), mis võimaldab mõista arutelude tausta.

92

EKP soovib rõhutada, et ta toetab Euroopa Komisjoni igati ühtse järelevalvemehhanismi määruse käsiloleval läbivaatamisel ning on pärast konfidentsiaalsuslepingu allkirjastamist esitanud komisjonile nõutud dokumendid.

Samuti lisab EKP, et ühtse järelevalvemehhanismi määruse läbivaatamine ei ole osa ühtse järelevalvemehhanismi määruses sätestatud aruandlusraamistikust.

94

EKP soovib lisada, et nagu punktis 93 kinnitatud, on EKP avaldanud oma pangandusjärelevalve veebisaidil ülevaatliku teabe järelevalveülesannete täitmise kohta. Lisaks pangandusjärelevalve juhendile on avaldatud palju dokumente, mis annavad ülevaate EKP järelevalvetegevuse põhimõtetest ja tavadest (nt EKP juhend liidu õiguses sätestatud valikuvõimaluste ja kaalutlusõiguse kasutamise kohta). EKP soovib pidevalt suurendada oma järelevalvepõhimõtete läbipaistvust ning kavatseb pärast nõutud avalike konsultatsioonide lõpulejõudmist avaldada lähikuudel veelgi teavet oma järelevalvealaste tegevuspõhimõtete kohta. Seoses järelevalvealase läbivaatamise ja hindamisega avaldas EKP 2016. aasta veebruaris dokumendi „Ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi (SREP) metoodika”, milles antakse ülevaade protsessi õiguslikust alusest ja rakendatavatest meetoditest. Need EKP tegevuspõhimõtteid ja tavasid käsitlevad dokumendid on krediidiasutuste jaoks olulisemad kui ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraamat, mis on sisedokument.

Peale selle vahendab EKP järelevalvealustele üksustele enda tegevuspõhimõtteid muude suhtluskanalite kaudu (töötoad pankadega, kõned, järelevalvedialoog ühiste järelevalverühmadega, pressiteated, konverentsid, telefonikõned tegevjuhtidega).

Kokkuvõttes on EKP seisukohal, et järelevalvealustele üksustele avaldatud teave on ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvepõhimõtete asjakohaseks mõistmiseks piisav.

EKP vastus punktidele 95 ja 96

EKP on arvamusel, et tema avaldatud teave on piisav. Seoses pankade tajutava arvamusega SREPi käsitlevate andmete avaldamise kohta peab EKP positiivseks asjaolu, et küsitlusele vastanud 69 pangast pooled pidasid EKP-lt SREPi protsessi ja tulemuste kohta saadud teavet väga ülevaatlikuks või vähemalt hästi tasakaalustatuks.

Seoses järelevalvemenetluste kohta saadud teabe kvaliteediga märgib EKP, et 68% küsitlusele vastanutest pidas teabe kvaliteeti piisavaks.

103

Küsitluse korraldamise vajaduse kohta märgib EKP, et on alates ühtse järelevalvemehhanismi loomisest olnud tihedas kontaktis pangaliitudega, sealhulgas Euroopa Pangaliiduga, kes kogus pankadelt tagasisidet nende järelevalvekogemuste kohta 2015. aastal (sellist tagasisidet kavatsetakse hakata edaspidi küsima igal aastal) ning korraldas selle raames koostöös riikide pangaliitudega küsitluse, mis hõlmas (tollasest) 122 olulisest krediidiasutusest 94 krediidiasutust. Euroopa Pangaliidu aruandes esitatud soovitustele andis vastused esimees; samuti järgnesid tehnilisel tasandil kohtumised pankade esindajatega.

Kui seni keskendus EKP ühtse järelevalvemehhanismi täieliku toimimise tagamisele, siis edaspidi hakatakse kaaluma võimalust korraldada ka ise küsitlusi eeldusel, et need pakuvad selget lisandväärtust (eelkõige ei tohi tekkida kattuvust teiste sidusrühmade küsitlustega).

Ühised järelevalverühmad – ülesehitus ja ressursside eraldamine

110

EKP soovib selgitada, et suhtarv 25% (EKP töötajad) / 75% (riiklike pädevate asutuste töötajad) oli ühtse järelevalvemehhanismi loomise ajal üldiselt kokku lepitud võrdlusalus ning mitte ametlik eesmärk.

115

EKP soovib märkida, et ehkki võib tõmmata teatavaid paralleele globaalsete süsteemselt oluliste pankade olulisuse hindamise ja EKP klastrite koostamise metoodika vahele, puudub kehtiv seos Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) metoodikaga. EKP metoodika järgi ei liigitata panku vastavalt EBA lähenemisviisile, samuti ei tehta näiteks globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamisi ega olulisuse hindamisi. EKP klastrite koostamise metoodika eesmärk on luua oluliste krediidiasutuste alakategooriad proportsionaalsuse rakendamiseks oluliste krediidiasutuste kategoorias, kehtestades ühtlasi lähtepunkti töötajate arvu jaotamiseks.

119

Vt EKP vastus punktile 115.

… kuid vastuoluline aruandlusahel, …

Vt EKP vastus punktile 147.

141 c)

EKP märgib, et kõnealune tehniline piirang kõrvaldati 6. septembril 2016.

147

EKP leiab, et väljend „vastuoluline aruandlusahel” ei ole asjakohane. EKP hinnangul on sisse seatud paralleelsed, kuid mitte vastuolulised aruandlusahelad. Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsioonilisest korraldusest tulenevalt on riikliku pädeva asutuse juhtkonnal ainuvastutus kõigi SSMi-väliste ülesannete ning hierarhiliste ja personaliküsimuste eest.

149

EKP on arvamusel, et mujal kui kohapeal toimuva järelevalve sertifitseerimiskava loomisega on liiga vara tegelda. Järelevalvealase koolituse koordineerimisrühm tegeleb praegu kõigile asjaomastele SSMi töötajatele mõeldud ühise süsteemiülese koolituskava koostamise ja juurutamisega, seega on liiga vara tegelda sertifitseerimiskavaga. Koolituskava piiramine mujal kui kohapeal toimuva järelevalvega jätaks tähelepanuta asjaolu, et aja jooksul töötajad roteeruvad ning seetõttu peaks koolituskava olema laialdasemalt kasutatav.

Kohapealne järelevalve

159

Liigitus muutub pärast seda, kui järelevalvekäsiraamatut on korrigeeritud seoses järelevalve soovitusliku miinimumtaseme mõistega, mida selgitatakse punktis 163.

178

EKP soovib selgitada, et ametlikud juhised kontrolli leidude järjepideva liigitamise kohta lisatakse 2016. aastal toimuva ajakohastamise käigus järelevalvekäsiraamatu 6. peatükile.

182

EKP soovib selgitada, et teave selle kohta, kes peab lõppkoosolekul esindama krediidiasutust, esitatakse 2016. aastal avaldatavas kohapealse kontrolli läbiviimise juhendis.

Järeldused ja soovitused

184

EKP ei nõustu väitega, et kontrollikoja audit kinnitab ühtse järelevalvemehhanismi loomise järel tekkinud auditilünki. EKP arvates on kontrollikoda saanud kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni EKP juhtimise tõhususe hindamiseks kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 27.2 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikega 7.

Vt ka kommentaar punktile 80, milles kirjeldatakse erinevaid kontrollitasandeid ja kehtivat aruandluskorda.

186

Vt EKP vastus punktidele 40 ja 45.

187

Vt EKP vastus punktidele 73 ja 74.

1. soovitus

EKP nõustub soovituse esimese osaga ja selle täitmise tähtajaga eeldusel, et EKP nõukogu kiidab need heaks.

EKP märgib, et kavatseb otsustusprotsessi edaspidi veelgi optimeerida. Selle poole liikumiseks on juba vastu võetud mitu meedet. Eelkõige on tehtud järgmist: valdav osa järelevalveotsuseid võetakse vastu kirjaliku menetluse teel ning otsustusorganitele esitatavat dokumentatsiooni on standarditud. Ühtlasi töötab EKP välja järelevalveotsuste delegeerimisraamistikku, mis võimaldaks viia tavapäraste järelevalveotsuste vastuvõtmise madalamale tasemele.

EKP aktsepteerib soovituse teist osa. Järelevalvenõukogu sekretariaat on juba välja töötanud kontrollnimekirjad, näidisdokumendid ja vooskeemid ning teeb need pangandusjärelevalves osalevate tegevusharude töötajatele kättesaadavaks 2016. aasta septembris. Sekretariaat jätkab nende instrumentide arendamist ja pakub nende kasutamist tutvustavaid koolitusi.

2. soovitus

EKP nõustub soovituse punktiga i.

EKP ei nõustu soovituse punktiga ii.

Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjenduses 66 mainitakse eraldi aruandlusahelat ainult töötajate puhul, kes täidavad EKP-le kõnealuse määrusega antud järelevalveülesandeid. See ei hõlma ühiselt kasutatavate teenuste töötajaid. Selle põhimõtte range rakendamine ühiselt kasutatavate teenuste puhul suurendaks märkimisväärselt kulusid ja vähendaks EKP juhtimise tõhusust.

EKP ei nõustu soovituse punktiga iii.

EKP on veendunud, et õigusraamistiku seatud piires on järelevalvenõukogu esimehel ja aseesimehel juba suur otsustusõigus eelarve kehtestamisel. Nagu kodukorras sätestatud, konsulteeritakse selle protsessi käigus nii esimehe kui ka aseesimehega. Ühtse järelevalvemehhanismi määruses on sätestatud, et aseesimees kuulub EKP juhatusse ja EKP nõukogusse, kus tehakse lõplikud otsused. See tagab, et järelevalvefunktsiooni seisukohad edastatakse nõuetekohasel viisil, samuti on tagatud suur mõjuulatus ja hea läbipaistvus.

3. soovitus

EKP nõustub soovitusega tingimusel, et tehakse otsus siseauditi funktsioonile täiendavate vahendite eraldamise kohta.

188

EKP soovib selgitada, et ei ole kehtestanud dokumentidele juurdepääsu piirangut. Euroopa Kontrollikoja juurdepääs dokumentidele peaks olema kooskõlas tema volitustega, nagu need on sätestatud EKPSi põhikirja artiklis 27.2 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikes 7. Seepärast ei saa rääkida koostöö puudumisest, vaid auditeerimispädevuse erinevast tõlgendamisest.

4. soovitus

EKP võtab soovitust arvesse ning jätkab täiel määral koostööd kontrollikojaga, võimaldamaks sel täita oma volitusi, nagu need on sätestatud EKPSi põhikirjas ja ühtse järelevalvemehhanismi määruses.

5. soovitus

EKP nõustub soovitusega järgmistel tingimustel.

EKP nõustub vajadusega tagada enda järelevalvetegevuse läbipaistvus. Seepärast avaldatakse ühtse järelevalvemehhanismi prioriteedid, mis kujutavad endast järelevalvetegevuse keset ja eesmärki. EKP järelevalveülesannete täitmist käsitlevas aastaaruandes, mis avaldatakse EKP veebilehel, annab EKP ülevaate kõnealuse eesmärgi täitmiseks võetud meetmetest. Peale selle avaldatakse aastaaruandes ülevaatlik statistika. See hõlmab vähemalt kokkuvõtet järgmisest: tegevuslubadega seotud menetluste ja ELi õigusaktide väidetavate rikkumiste arv, jõustamismeetmed ja sanktsioonid ning kohapealsete kontrollide arv riskikategooriate ja klastrite lõikes.

EKP on tihedas kontaktis pangaliitudega, sealhulgas Euroopa Pangaliiduga, kes kogus pankadelt tagasisidet nende järelevalvekogemuste kohta 2015. aastal ning korraldas selle raames küsitluse, mis hõlmas (tollasest) 122 olulisest krediidiasutusest 94 krediidiasutust. EKP tegutses koostöös riikide pangaliitudega. Edaspidi kavatsetakse sellist ettevõtmist korrata igal aastal. Euroopa Pangaliidu aruandes esitatud soovitustele andis vastused esimees; samuti järgnesid tehnilisel tasandil kohtumised pankade esindajatega.

Kui seni keskendus EKP ühtse järelevalvemehhanismi täieliku toimimise tagamisele, siis edaspidi saab ta hakata kaaluma võimalust korraldada ka ise küsitlusi eeldusel, et need pakuvad selget lisandväärtust. Eelkõige ei tohiks tekkida kattuvust pangaliitude tehtavate küsitlustega, sealhulgas eespool nimetatud küsitlusega.

EKP jätkab informatiivsete ja ülevaatlike näitajate väljatöötamist ning saab selle tulemusel edaspidi täiendada aastaaruandes ja muul viisil avaldatavat teavet.

EKP vastus punktidele 191–195

Vt EKP vastused punktidele 104–149.

EKP soovib märkida, et ühtne järelevalvemehhanism hõlmab Euroopa Keskpanka ja riiklikke pädevaid asutusi, nagu nimetatakse ka aruande punktis 9. Kõik ühiste järelevalverühmade personaliküsimused ning ka kohapealsetes kontrollides osalevate töötajate küsimused tuleb lahendada ELi esmaste õigusaktidega kehtestatud institutsioonilises raamistikus. Seejuures järgitakse EKP ja riiklike pädevate asutuste erinevaid institutsioonilisi reeglistikke ning seda tehakse aktiivses koostöös ja dialoogis.

Alates sellest ajast, kui lõppes andmete kogumine käesoleva auditi jaoks, on tehtud suuri edusamme ühtse järelevalvemehhanismi ühise koolituskava koostamisel järelevalvealase koolituse koordineerimisrühma loomise kaudu, mida toetab EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajatest koosnev eksperdirühm. Konkreetseid tulemusi võib oodata alates 2016. aasta sügisest.

6. soovitus

EKP nõustub soovitusega järgmistel tingimustel.

EKP leiab, et ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse muutmine ei pruugi olla vajalik. Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 3 lõikes 6 on selgelt sätestatud, et riiklikud pädevad asutused peavad EKPd tema ülesannete täitmisel abistama. Peale selle kohustuvad riiklikud pädevad asutused tegema heas usus koostööd vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 6 lõikele 2. Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklis 3 ja järgnevates artiklites on selgesõnaliselt ette nähtud, et riiklikud pädevad asutused on kohustatud võimaldama oma töötajatel osaleda ühiste järelevalverühmade töös. Sama määruse artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et EKP ja riiklikud pädevad asutused konsulteerivad teineteisega ning lepivad kokku riikliku pädeva asutuse ressursside kasutamises järelevalverühmades osalemiseks.

EKP on ühiste järelevalverühmade (kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid) personaliküsimusi tähelepanelikult jälginud ja teeb seda ka edaspidi. Ühtlasi kaalub ta riiklike pädevate asutustega konsulteerides võimalusi, kuidas tagada alati ja igal ajal ühiste järelevalverühmade piisav koosseis. Seejuures ei ole välistatud, et vajaduse korral esitab EKP järelevalvenõukogule / EKP nõukogule ettepaneku raammääruse muutmise kohta.

7. soovitus

EKP nõustub soovitusega ja käsitleb seda koos soovitusega 10, et täita see 2018. aasta lõpuks järgmistel tingimustel.

EKP soovib selgitada, et ühiste järelevalverühmade moodustamise õigusraamistik on juba loodud. Raammääruse artiklis 4 on juba ette nähtud ühiste järelevalverühmade liikmete määramise süsteem, mis toimib EKP ja riiklike pädevate asutuste vahelises dialoogis. Samuti võib EKP nõuda, et riiklikud pädevad asutused teeksid muudatusi oma määratud töötajate nimekirjas. Sellest lähtuvalt tuleks välja töötada meetmed, et artikli 4 rakendamist täiel määral toetada, mitte nõrgendada. Seega nõustub EKP soovituse sisuga, kuid leiab, et koostööelementi tuleks veelgi rõhutada. Ühiste järelevalverühmade moodustamine ja nende toimimise tagamine on alates ühtse järelevalvemehhanismi käivitamisest olnud nii EKP ja SSMi kui ka riiklike pädevate asutuste ja riikide keskpankade ühine jõupingutus. EKP tugineb riiklike pädevate asutuste ja riikide keskpankade suutlikkusele tagada, et ühiste järelevalverühmade liikmetel on olemas piisavad teadmised, kogemused ja lisaoskused, mida neilt töötajatelt eeldatakse.

Samal ajal tuleb rõhutada, et praegu pole ei riiklike pädevate asutuste ega ka EKP käsutuses ülemäära palju inimressursse, et määrata ühise järelevalverühma liikmeks ideaalse oskuspagasiga isikuid. Seepärast peab EKP tõhusaks lahenduseks, et üksikjuhtumitele lähenetakse individuaalselt, kui selgub vajadus pakkuda täiendavat väljaõpet või liikmeskonna koosseisu kohandada. Sellist lähenemisviisi toetab praegu ühtses järelevalvemehhanismis katseprojektina sisse seatud tagasiside andmise menetlus koos asjakohase koolituskava edasise täiendamisega. Nende instrumentide mõjujõu tugevdamine on kooskõlas ka käesoleva aruandega ja Euroopa Kontrollikoja muude soovitustega.

Lõpetuseks tuleb märkida, et oma soovitused on esitanud ka EKP järelevalvekvaliteedi tagamise osakond. Need käsitlevad ühiste järelevalverühmade suuruse ja koosseisu määramise meetodite viimistlemist. Meetodid soovitatakse siduda pankade riskiprofiiliga ja järelevalvealase kontrolliprogrammiga, et riskiprofiili hallata ja tagada, et ühiste järelevalverühmade liikmeskonna küsimustega tegeldakse igal aastal dialoogis riiklike pädevate asutustega.

8. soovitus

EKP nõustub soovitusega tingimusel, et ületatakse (konfidentsiaalsusega seotud) õiguslikud ja tehnilised takistused. Seepärast tehakse kõigepealt teostatavusuuring.

EKP arvates on järelevalveressursside kvantiteedist ja kvaliteedist tervikülevaate saamine hädavajalik eeltingimus, et kõnealuseid ressursse saaks tõhusalt ja tulemuslikult kasutada. Siiski on kirjeldatud andmebaasi koostamise püüdlusi seni takistanud märkimisväärsed õiguslikud kaalutlused, mis tulenevad vajadusest järgida isikuandmete konfidentsiaalsuse kaitset käsitlevaid liikmesriikide õigusakte. EKP uurib siinse soovituse kohaselt siiski edasisi võimalusi andmebaasi loomiseks, korraldades juriidilisi ja tehnilisi aspekte hõlmavaid teostatavusuuringuid.

9. soovitus

EKP nõustub soovitusega.

10. soovitus

EKP nõustub soovitusega.

EKP märgib, et ei tohiks liiga üksikasjalikult ja bürokraatlikult ette näha, kui palju töötajaid igas ühises järelevalverühmas peab olema. Selle asemel tuleks inimressursse juhtida tõhusalt, võimaldades seejuures kaalutlusruumi.

11. soovitus

EKP nõustub soovitusega.

Klastrite koostamise mudeli korrapärase ülevaatamise kohta märgib EKP, et praegu on käsil regulaarne kaks korda aastas toimuv ülevaatamine.

12. soovitus

EKP nõustub soovitusega.

EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituse töötajate arv on pidevalt suurenenud, et tagada rohkemate EKP lähetuste juhtide olemasolu. Seejuures on hädavajalik riiklike pädevate asutuste kolleegide aktiivne ja tingimusteta toetus. Lisaks otsustavad ühiste järelevalverühmade koordinaatorid (kelle mõnikord määrab tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus), milliseid kontrolle EKP juhib ja milliseid mitte.

Selles kontekstis ning võttes arvesse seniseid taotlusi ja kohalikul tasandil pingete kasvu mõnes riigis, ei võimalda praegune personaliolukord EKP-l osaleda kõigis kontrollides, millest ta peaks osa võtma: korralised kohapealsed kontrollid, temaatilised analüüsid, eriolukorrad. Ehkki juba kavandatakse optimeerimismeetmeid (nt segakoosseisuga meeskondade edendamine ja töömeetodid), on kogu nõudluse täitmiseks vaja suuremat arvu tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituse töötajaid.

13. soovitus

EKP nõustub soovitusega.

Seoses IT-süsteemi puudustega märgib EKP, et osaliselt aitab neid lahendada edaspidi kasutusele võetav teabehaldussüsteemi (IMAS) versioon 2.0. Inspektorite pädevust ja oskusi peaks aitama parandada ühtse järelevalvemehhanismi koolituskava rakendamine.

1Vt Rahvusvahelised siseauditeerimise kutsetegevuse standardid; standard 2010 – Planeerimine (kehtib alates 1. jaanuarist 2013) ning seotud dokument „Tegevusjuhis 2010-1”.

QJ-AB-16-029-ET-E    ISSN 1977-5652

2012. aastal otsustasid ELi juhid, et euroala pankade üle hakatakse tegema järelevalvet ühtse järelevalvemehhanismi kaudu, mille juures EKP-l on kõige tähtsam roll, kuid riiklikel pädevatel asutustel on samuti ülesandeid. Aruandes uuritakse, kuidas EKP rajas ühtse järelevalvemehhanismi ja korraldab selle tööd ning millised on sellega seotud probleemid.
Kontrollikoda leidis, et suhteliselt lühikese ajaga ehitati üles keeruline järelevalvestruktuur, kuid selle keerukus on probleemiks, eriti kuna uus mehhanism sõltub suuresti riiklike järelevalveasutuste ressurssidest. Seega on EKP-l vastutusele vaatamata ebapiisav kontroll pangandusjärelevalve teatud oluliste aspektide üle.
EKP esitatud teave ei olnud aga piisav selleks, et kontrollikoda saaks täies mahus hinnata, kas EKP haldab ühtset järelevalvemehhanismi mõjusalt juhtimise, mujal kui kohapeal tehtava järelevalve ja kohapealse kontrolli valdkonnas.