EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx

Interneto svetainė: eca.europa.eu

Tviteris: @EUAuditors

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete. Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016

Print | ISBN 978-92-872-6512-8 | ISSN2 1831-0885 | doi:10.2865/444263 | QJ-AB-16-033-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-6504-3 | ISSN2 1977-5725 | doi:10.2865/208178 | QJ-AB-16-033-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6551-7 | ISSN2 1977-5725 | doi:10.2865/50218 | QJ-AB-16-033-LT-E

© Europos Sąjunga, 2016

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapas | Data
APM patvirtinimas / audito pradžia | 2015 10 14
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) | 2016 7 22
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros | 2016 10 26
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis | 2016 11 14

LT | 2016 | Nr. 31

Specialioji ataskaita

Panaudoti kas penktą ES
biudžeto eurą klimato
politikai: vykdomas
ambicingas darbas, tačiau
yra rimta rizika, kad tikslai
nebus pasiekti

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Audito grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šią ataskaitą priėmė I audito kolegija, atsakinga už tausų gamtos išteklių naudojimą. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys, I audito kolegijos seniūnas Phil Wynn Owen ir buvusi Audito Rūmų narė Kersti Kaljulaid. Užduoties vadovas buvo Bertrand Tanguy, o jo pavaduotojas – Tomasz Plebanowicz. Audito grupės nariai buvo Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru ir Maria Ploumaki. Ataskaitą rengti padėjo Hannah Critoph.

Iš kairės į dešinę: P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.

Turinys

Žodynėlis ir santrumpos

Santrauka

Įvadas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Pasiekta bendra pažanga, tačiau yra didelė rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas

Bendras įsipareigojimas – tikimasi, kad kai kurios finansavimo priemonės prisidės daugiau nei 20 %

Komisijos atsekimo metodas, paremtas pritaikytais tarptautiniais standartais, vis dar turi trūkumų

Pasiekta bendra pažanga siekiant tikslo, tačiau ataskaitų teikimas yra tik iš dalies patikimas ir nėra pakankamai orientuotas į rezultatus

Yra rimta rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas

Prielaidos dėl tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klimato politikos tikslą neturi patikimo pagrindimo

Taikant skirtingus, tarptautiniu mastu pripažintomis metodikomis pagrįstus atsekimo koeficientus Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai, klimato politikos finansavimą galima būtų sumažinti 40 %

Skubūs veiksmai, kurių pareikalauta kaip įnašo iš mokslinių tyrimų finansavimo, smarkiai vėluoja

Kai kurie Europos struktūriniai ir investicijų fondai daugiau ir tikslingiau finansuoja klimato politiką, tačiau kituose iš esmės niekas nesikeitė

Tai, kad iš ERPF ir SF klimatui skiriami didesni asignavimai, įrodo, jog klimatui įmanoma skirti daugiau dėmesio

Europos socialinio fondo galimas įnašas į klimato politiką dar ne visiškai išnaudotas

Nėra esminių pokyčių bendros žemės ūkio politikos išlaidose, nors esama gerosios praktikos kaimo plėtros srityje

Labai mažai padidintas dėmesys klimato politikai Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fonde

Išvados ir rekomendacijos

Priedas. |  | Kaimo plėtros politikos srityje naudojama Audito Rūmų koeficientų matrica

Komisijos atsakymas

Žodynėlis ir santrumpos

ES klimato koeficientai: svoriniai koeficientai, kurie taikomi projektams, priemonėms ar veiksmams skiriamoms ES lėšoms. Šie koeficientai grindžiami EBPO Rio rodiklių metodika. ES klimato svoriniai koeficientai yra 0 %, 40 % ir 100 %, priklausomai nuo veiksmo indėlio į klimato kaitos mažinimą ar prisitaikymą prie jos.

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF): Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas yra skirtas ES 2014–2020 m. jūrų reikalų ir žuvininkystės politikoms. Jis padeda žvejams pereiti prie tvarios žuvininkystės, o pakrančių bendruomenėms – įvairinti savo ekonomiką. Jis taip pat finansuoja projektus, sukuriančius naujas darbo vietas ir pageriančius gyvenimo kokybę prie Europos pakrančių.

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF): Europos regioninės plėtros fondas skirtas stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje išlyginant pagrindinius skirtumus tarp regionų. Tai pasiekiama teikiant finansinę paramą infrastruktūros kūrimui ir produktyvioms darbo vietas kuriančioms investicijoms, daugiausia įmonėms.

Europos socialinis fondas (ESF): Europos socialinis fondas skirtas stiprinti Europos Sąjungos ekonominę ir socialinę sanglaudą gerinant užimtumo ir darbo galimybes, ypač įgyvendinant mokymo priemones, skatinant aukštesnį užimtumo lygį ir kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų.

Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESIF): Europos struktūriniai ir investicijų fondai – tai penkių atskirų fondų grupė, kurių tikslas – sumažinti regionų disbalansą visoje ES remiantis politikos programomis, suderintomis su septynerių metų daugiametės finansinės programos biudžeto laikotarpiu. Šie penki fondai yra – Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Sanglaudos fondas (SF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP): Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai skirtas padėti ES kaimo vietovėms spręsti įvairias ekonomines, aplinkos ir socialines problemas.

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF): Europos žemės ūkio garantijų fondas finansuoja tiesiogines išmokas ūkininkams, žemės ūkio rinkų valdymą ir daugybę kitų veiksmų, tokių kaip veterinarijos ir augalų sveikatos priemonės, maisto programos ir informavimo veikla.

Horizontas 2020: ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa 2014–2020 metų laikotarpiui.

Klimato politika: klimato kaitos mažinimo veiksmai (šioje ataskaitoje vadinami „klimato politika“).

Klimato politikos integravimas: Užuot steigus specialią finansavimo priemonę, klimato politika integruojama į kitas ES politikas, priemones, programas ar fondus.

Klimato stebėjimas: pažangos siekiant 20 % tikslo stebėjimas matuojant fondų finansinį indėlį į šį tikslą.

Kompleksinė parama: sistema, kuri susieja didžiąją bendros žemės ūkio politikos mokėjimų dalį su tuo, ar ūkininkai laikosi pagrindinių aplinkosaugos, maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės taisyklių.

Priemonė: Kaimo plėtros programose „priemonė“ reiškia operacijų ar projektų visumą, prisidedančią prie vieno ar kelių Sąjungos kaimo plėtros prioritetų.

Prioritetinės sritys: Europos Sąjunga nustatė šešis kaimo plėtros prioritetus. Jie suskirstyti į 18 „prioritetinių sričių“, siekiant geriau detalizuoti kiekvieno prioriteto tikslus ir palengvinti programavimą.

Programa LIFE: ES programa, remianti aplinkosauginius, gamtos išsaugojimo ir klimato politikos projektus visoje ES, šiuo metu ji apima 2014–2020 m. laikotarpį.

Programavimo dokumentai: programos, išskaidančios partnerystės susitarimuose tarp Europos Komisijos ir atskirų valstybių narių nustatytus bendro pobūdžio strateginius tikslus į investavimo prioritetus, konkrečius tikslus ir pagaliau konkrečius veiksmus. Kaimo plėtros politikoje jie vadinami kaimo plėtros programomis. Kituose Europos struktūriniuose ir investiciniuose fonduose jie vadinami veiksmų programomis.

Rio rodikliai: EBPO naudojami kodai, skirti įvertinti klimato kaitos mažinimą ir prisitaikymą prie jos.

Sanglaudos fondas (SF): Sanglaudos fondo tikslas – stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę Sąjungos sanglaudą, atsižvelgiant į interesą skatinti tvarią plėtrą. SF daugiausia dėmesio skiria investicijoms į aplinką ir transportą, ypač į sritis, susijusias su tvariu vystymusi ir energetika, kuriose galima gauti naudos aplinkai.

Sąjungos prioritetai: nustatyti kaimo plėtros tikslai, prisidedantys prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ Yra šeši Sąjungos prioritetai žemės ūkio, miškininkystės ir kaimo vietovių srityse, kurie visų pirma yra susiję su inovacijų ir konkurencingumo skatinimu, ekosistemų atkūrimu ir didinimu, perėjimo prie mažaanglės ir klimato kaitai atsparios ekonomikos rėmimu bei socialinės įtraukties ir skurdo mažinimo skatinimu.

Tiesioginės žemės ūkio išmokos: tiesioginės išmokos skiriamos ūkininkams siekiant paremti jų pajamas bei atlyginti jiems už viešųjų vertybių kūrimą žalinimo procese, taip pat derinant su kompleksine parama.

Žalinimas: tiesioginių žemės ūkio išmokų sudėtinė dalis, kuria yra remiamos klimatui ir aplinkai naudingos žemės ūkio praktikos. Pavyzdžiui, tokios praktikos yra pasėlių įvairinimas, daugiamečių žolynų išlaikymas ir ekologinės infrastruktūros kūrimas.

Santrauka

I

Klimato kaita – vienas didžiausių iššūkių Europos Sąjungai (ES) ir viso pasaulio vyriausybėms. Siekdama reaguoti į klimato kaitą ir patenkinti susijusius didelius investicijų poreikius, ES susitarė, kad ne mažiau kaip 20 jos biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu – t. y. kas penktas euras – turi būti išleistas su klimatu susijusiems veiksmams. Šis tikslas atitinka ES nuostatą „lyderės vaidmuo kovojant su klimato kaita“.

II

Tikslas išleisti kas penktą eurą su klimatu susijusiems veiksmams turi būti pasiektas įtraukiant, kitaip sakant „integruojant“ klimato politiką į skirtingas ES finansavimo priemones. Tai reiškia, kad užuot sukūrus specialią finansavimo priemonę, tikslas turi būti pasiektas įtraukiant klimato klausimus į politikos sritis ir atitinkamus ES biudžeto fondus.

III

Mes siekėme nustatyti, ar tikslas išleisti bent 20 % ES biudžeto su klimatu susijusiems veiksmams galėjo būti pasiektas ir ar taikytas metodas galėjo sukurti pridėtinę vertę pasiekiant didesnį ir tikslingesnį klimato politikos finansavimą.

IV

Mes nustatėme, kad yra dirbamas ambicingas darbas ir kad, apskritai imant, įgyvendinant šį tikslą pasiekta pažangos. Tačiau yra rimta rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas, jei, kovojant su klimato kaita, nebus padidintos pastangos. Įgyvendinat šį tikslą, buvo pasiektas didesnis ir tikslingesnis klimato politikos finansavimas Europos regioninės plėtros fonde ir Sanglaudos fonde. Tačiau Socialiniame fonde ir žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės srityse nebuvo apčiuopiamo perėjimo prie klimato politikos ir buvo išnaudotos ne visos su klimatu susijusių veiksmų finansavimo galimybės.

V

Komisijos skaičiai rodo, kad klimato politikai skirto finansavimo dalis 2014–2016 m. sudarė vidutiniškai 17,6 %. Komisijos vertinimu, klimato politikai iš viso bus skirta 18,9 %, taigi 20 % tikslas nebus pasiektas.

VI

Mes įvertinome, kad norint iki 2020 m. pabaigos pasiekti bendrą 20 % tikslą, per likusius šio programavimo laikotarpio metus, t. y. 2017–2020 m., klimato finansavimo dalį būtina padidinti vidutiniškai 22 %. Yra rimta rizika, kad to pasiekta nebus pagrindinėse nulemiančiose žemės ūkio, kaimo plėtros ir mokslinių tyrimų srityse. Skaičiuojant pagal tarptautiniu mastu nustatytas klimato finansavimo vertinimo metodikas, įvertintas indėlis iš žemės ūkio ir kaimo plėtros bus sumažintas maždaug 33 milijardais eurų. Kalbant apie mokslinius tyrimus, programa „Horizontas 2020“ smarkiai atsilieka nuo įsipareigojimo skirti 35 % finansavimo klimato politikai – jos indėlis šiuo metu tesiekia 24 %. Komisija neturi detalaus veiksmų plano, kuriame būtų numatyta, kaip įveikti ši atsilikimą.

VII

Komisijos taikomas klimato politikos finansavimo lygių vertinimo metodas iš esmės paremtas planinių išlaidų identifikavimu. Tačiau planai nebūtinai pavirsta faktinėmis išlaidomis ir šis metodas anaiptol neduoda išsamios informacijos apie pasiektus rezultatus. Be to, atsekimo metodas neatspindi visų ES klimato politikai taikant finansines priemones skiriamo finansavimo padarinių, be to jis neleidžia atskirti finansavimo, skiriamo klimato kaitos mažinimui, nuo finansavimo, skiriamo prisitaikymui prie jos.

VIII

Mūsų pagrindinės rekomendacijos yra parengti patikimą daugiamečio konsolidavimo planą ir išsamios atskaitomybės pagrindą bei įdiegti su klimato kaita susijusių poreikių vertinimo sistemą. Mes taip pat rekomendavome, kad perdėti duomenys būtų ištaisyti, kad būtų sudaryti veiksmų planai atsiliekančioms sritims ir kad būtų stebimos faktinės išlaidos ir faktiniai rezultatai. Galiausiai mes rekomendavome išnagrinėti visas potencialias galimybes, siekiant užtikrinti tolesnį faktinį perėjimą prie klimato politikos.

Įvadas

01

Klimato kaita – vienas didžiausių iššūkių Europos Sąjungai (ES) ir viso pasaulio vyriausybėms. Žemės klimatas keičiasi dėl didelės kai kurių dujų, vadinamų šiltnamio dujomis, koncentracijos atmosferoje. Šios dujos veikia kaip antklodė, sulaikanti šilumą ir taip šildanti žemės paviršių, o šis reiškinys yra pavadintas „šiltnamio efektu“¹. 2012 m. apie 9 % visame pasaulyje išmetamų šiltnamio dujų susidarė Europos Sąjungoje.

Du klimato kaitos aspektai: klimato kaitos mažinimas ir prisitaikymas prie jos

02

Yra dvi viena kitą papildančios politinės priemonės reaguoti į klimato kaitą: jos mažinimas ir prisitaikymas prie jos. Pirmąja priemone, mažinimu, siekiama sumažinti klimato kaitą sukeliančias priežastis mažinant ar ribojant šiltnamio dujų išmetimą, visų pirma mažinant energijos suvartojimą, didinant energijos efektyvumą, didinant atsinaujinančiosios energijos dalį. Ši priemonė taip pat apima pastangas apsaugoti ir didinti šiltnamio dujų sekvestraciją², taip pat gerinti miškininkystės ir žemės ūkio praktikas, leidžiančias išsaugoti ir sekvestruoti anglį dirvožemiuose ir miškuose.

03

Mažinimo veiksmų svarba parodyta toliau 1 paveiksle. Jame parodyti numatomi temperatūrų pokyčiai 21 amžiuje, palyginti su vidutinėmis temperatūromis 20 amžiaus pabaigoje, taikant įprastinio anglies išmetimo scenarijų³.

04

Antrąja reagavimo į klimato kaitą priemone, prisitaikymu, siekiama iš anksto numatyti tikėtinus neigiamus ir, jei yra, teigiamus klimato kaitos padarinius ir imtis atitinkamų veiksmų siekiant jų išvengti ar sumažinti galimą žalą. Nepaisant mažinimo veiksmų įgyvendinimo, Žemės temperatūra toliau kils iki 2040 m., kad ir į kokį šiltnamio dujų išmetimo scenarijų bus atsižvelgta⁴. Tai reiškia, kad prisitaikymo priemonės bus reikalingos net ir esant geriausiam scenarijui.

1 pav.

Numatomi paviršiaus temperatūros pokyčiai ES 2071–2100 m.

Šis skaičius rodo numatomus vidutinės metinės temperatūros pokyčius 2071–2100 m. palyginti su 1971–2000 m. (esant įprastiniam anglies išmetimui). Numatomi pokyčiai paremti Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytu daugelio modelių visumos vidurkiu taikant didelių emisijų scenarijų.

Šaltinis: Europos aplinkos agentūra.
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)

05

Prisitaikymo priemonės priklauso nuo klimato kaitos poveikių. Šie poveikiai smarkiai skiriasi priklausomai nuo geografinės padėties. Juos sudaro, pavyzdžiui, potvyniai, kylantis jūros lygis, sausros ir dykumėjimas bei bioįvairovės nykimas (žr. 2 pav.).

2 pav.

Pagrindiniai pasireiškę ir prognozuojami klimato kaitos poveikiai pagrindiniuose Europos regionuose

Šaltinis: Europos aplinkos agentūra, 2012 m.

06

2015 m. pabaigoje Paryžiuje pasirašytas Tarptautinis klimato kaitos susitarimas yra pirmasis saistantis pasaulinis susitarimas kovoti su klimato kaita⁵. Jame nustatytas skaidrumo pagrindas, skirtas atsekti šalių pažangą, siekiant jų pačių šiltnamio dujų mažinimo tikslų⁶.

07

Dar prieš patvirtinant Paryžiaus susitarimą ES jau buvo įsipareigojusi iki 2020 m. sumažinti išmetamų ŠESD kiekį bent 20 %, palyginti su 1990 m. lygiais, o iki 2030 m. – 40 %. Ji taip pat nustatė ilgalaikį tikslą 2050 metams (žr. 1 langelį). Remiantis naujausiais vertinimais⁷, 2014 m. visas išmetamų šiltnamio dujų kiekis buvo maždaug 24 % mažesnis už 1990 metų lygius, nors iš dalies tai nulėmė ekonominės krizės poveikis.

ES įsipareigojimas skirti 20 % savo biudžeto klimato politikai

08

Siekdama patenkinti didelius su klimato kaita susijusius investicijų poreikius, ES susitarė, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ne mažiau kaip 20 % jos biudžeto – t. y. kas penktas euras – turi būti išleistas su klimatu susijusiems veiksmams⁸. Šis tikslas buvo nustatytas vadovaujantis ES nuostata „lyderės vaidmuo kovojant su klimato kaita“, kurią Komisija laiko būtina tam, kad būtų sėkmingai įvykdytas 2015 m. Tarptautinis klimato kaitos susitarimas⁹. Mūsų vertinimais šis tikslas atitinka maždaug 212 milijardų eurų pažadą¹⁰. Komisijos manymu, šis įsipareigojimas patrigubintų įvertintą orientacinę 6–7 % su klimato kaita susijusią išlaidų dalį ES 2007–2013 m. biudžete¹¹.

09

Komisija nusprendė įtraukti, kitaip sakant „integruoti“ klimato politiką į visas politikos sritis, taip pat ir į skirtingas ES finansavimo priemones. Tuo tikslu ES 2014–2020 m. daugiametei finansinei programai¹² buvo nustatytas tikslas išleisti kas penktą eurą su klimatu susijusiems veiksmams. Tai reiškia, kad užuot sukūrus specialią finansavimo priemonę, tikslai, susiję su klimato kaitos mažinimu ar prisitaikymu prie jos, turi būti pasiekti įtraukiant rūpimus klausimus į politikos sritis ir atitinkamus ES biudžeto fondus. To galima būtų pasiekti skiriant daugiau lėšų dabartinėms su klimatu susijusioms programoms, pritaikant esamas programas ar sukuriant naujas programas ir nuostatas, tokias kaip atrankos kriterijai, geriau atitinkantys su klimato kaita susijusias temas.

1 langelis

ES išmetamų šiltnamio dujų mažinimo tikslai

οIki 2020 m.¹³:

-išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 20 % (lyginant su 1990 metų lygiais);

-pasiekti, kad atsinaujinančioji energija sudarytų 20 % suvartojamos energijos;

-20 % padidinti energijos efektyvumą.

οIki 2030 m.¹⁴:

-išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 % (lyginant su 1990 metų lygiais);

-pasiekti, kad atsinaujinančioji energija sudarytų bent 27 % suvartojamos energijos;

-orientacinis tikslinis rodiklis padidinti energijos efektyvumą bent 27 % atsižvelgiant į būsimo energijos suvartojimo prognozes¹⁵.

οIki 2050 m.¹⁶ ES ketina sumažinti šiltnamio dujų išmetimą, lyginant su 1990 metais, 80 %–95 % visuose pagrindiniuose sektoriuose.

Vaidmenys ir įgaliojimai klimato politikos integravimo procese

10

Kiekvienas Komisijos generalinis direktoratas yra atsakingas už klimato politikos įtraukimą į savo atskiras išlaidų programas ir už jos įgyvendinimą, prireikus, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

11

Klimato politikos generalinis direktoratas teikia žinias ir rekomendacijas dėl klimato politikos kitiems Komisijos generaliniams direktoratams.

12

Biudžeto generalinis direktoratas koordinuoja parengiamąjį išteklių skyrimo klimato klausimams biudžetuose darbą bei renka ir pristato susijusią informaciją. Komisijos generalinis sekretoriatas atlieka koordinavimo vaidmenį, užtikrindamas bendrą ES veiksmų nuoseklumą, o tai apima ir politikų integravimą.

13

Konkretūs Komisijos ir valstybių narių įgaliojimai skiriasi priklausomai nuo to, ar politikos sričiai taikomas pasidalijamasis valdymas¹⁷, ar ją tiesiogiai valdo Komisija. Pastaruoju atveju Komisija pati valdo programas, pavyzdžiui, didžiąją dalį programos „Horizontas 2020“¹⁸ ir programos LIFE¹⁹.

14

Taikant pasidalijamąjį valdymą, Komisija įvertina ir apsvarsto valstybių narių parengtų ir pateiktų programavimo dokumentų tikslus, veiksmus ir pasirinktus rodiklius ir tuos dokumentus patvirtina. Valstybės narės atsako už į programas įtrauktų priemonių parengimą, įgyvendinimą ir stebėjimą. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) programose nurodoma numatoma paramos, skirtos kovos su klimato kaita tikslui pasiekti, orientacinė suma, tuo tarpu tiesioginių žemės ūkio išmokų atveju Komisija šią sumą apskaičiuoja centralizuotai.

Klimato integravimo kontekstas trumpai

οKlimato politika reiškia priemones, skirtas mažinti šiltnamio dujų išmetimą (mažinimas) ir taip pat prisitaikyti prie visuotinio atšilimo padarinių (prisitaikymas). Abiejų rūšių priemonės yra būtinos ir viena kitą papildo.

οES yra pagrindinė klimato kaitos politikos veikėja ir jos veiksmai prisidėjo rengiant Paryžiuje sudarytą ambicingą tarptautinį susitarimą.

οKlimato politikos integravimas į jau esamas politikas ir jos vykdomas su klimatu susijusių išlaidų atsekimas yra procesas, apimantis Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą.

οVienas iš būdų, kuriuo ES siekia padidinti su klimatu susijusių ES išlaidų svarbą, buvo nusistatyti tikslą kas penktą 2014–2020 m. ES biudžeto eurą išleisti klimato politikai.

οŠia strategija siekiama atsižvelgti į skirtingas ES politikas ir programas bei į geografinius ypatumus.

1 Žr. IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], „Climate Change 2014: Synthesis Report. Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change“ („Klimato kaita 2014 m. Apibendrinamoji ataskaita. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos I, II ir III darbo grupių įnašas į penktąją vertinimo ataskaitą“), Ženeva, Šveicarija, 2014 m., p. 151.

2 Sekvestracija yra procesas, kurio metu šiltnamio dujos sukaupiamos ir saugomos ilgą laiką.

3 Taikant „įprastinio anglies išmetimo“ scenarijų, daroma prielaida, kad tolesnės vystymosi tendencijos bus tokios pat kaip praeityje ir politikos nebus keičiamos. Žr. http://www.ipcc.ch/ipccreports/tar/wg3/index.php?idp=286

4 Septintoji aplinkosaugos veiksmų programa (2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES) ir IPCC 2013.

5 Paryžiaus susitarimas įsigalios trisdešimtą dieną nuo dienos, kai bent 55 Konvencijos šalys, kuriose bendras išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis sudaro bent apie 55 % viso pasaulyje išmetamo kiekio, bus deponavusios depozitarui savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus. Šios sąlygos buvo įvykdytos 2016 m. spalio 5 d., kai savo pranešimą apie ratifikavimą deponavo ES. Susitarimas įsigalios 2016 m. lapkričio 4 d. 2016 m. spalio 17 d. susitarimą buvo ratifikavusi 81 šalis signatarė iš 197 (http://unfccc.int/paris_agreement/items/9444.php).

6 Paryžiaus susitarimo 13 straipsnis Šalių konferencijos 21 sesijos, vykusios Paryžiuje 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 13 d., 2016 m. sausio 29 d. ataskaitoje su nuoroda FCCC/CP/2015/10/add.1.

7 http://www.eea.europa.eu/publications/european-union-greenhouse-gas-inventory-2016

8 COM(2011) 500 final, 2011 m. birželio 29 d., „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, II dalis, p. 13.

9 COM(2013) 167 final, 2013 m. kovo 26 d. „2015 m. tarptautinis klimato kaitos susitarimas. Kokia bus tarptautinė klimato politika po 2020 m.?“.

10 Vertinant kaip 20 % nuo 1 062,6 milijardo eurų, atitinkančių visus 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos įsipareigojimus dabartinėmis kainomis.

11 Žr. Klimato politikos generalinio direktorato 2014 m. metinę veiklos ataskaitą, p. 16.

12 Šis tikslas neapima ES biudžetui nepriklausančių sričių, pavyzdžiui, Europos investicijų banko skolinimo operacijų. Europos investicijų bankas nusistatė savo paties tikslą klimato politikai skirti bent 25 % visų savo paskolų ir 35 % savo investicijų į besivystančias šalis.

13 COM(2008) 30 final, 2008 m. sausio 23 d., „Du kartus po 20 iki 2020-ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“ (2020 m. klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinys).

14 COM(2014) 15 final, 2014 m. sausio 22 d. – „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos pagrindas“ (2030 m. klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinys).

152020 m. bus peržiūrėtas 2030 m. energijos efektyvumo tikslas, turint omenyje 30 % tikslą.

16 COM(2011) 112 final, 2011 m. kovo 8 d., „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“. Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas patvirtino šią Komisijos 2013 m. vasario mėn. ir atitinkamai 2013 m. kovo mėn. pasiūlytą strategiją.

17 Sritys, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, visų pirma apima Europos struktūrinius ir investicijų fondus ir bendros žemės ūkio politikos tiesiogines išmokas.

18 Mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ valdo Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas. Apie 25 % programos „Horizontas 2020“ biudžeto tiesiogiai valdo Komisija, o 75 % – įgyvendinančiosios institucijos.

19 Išlaidų programą LIFE tiesiogiai valdo Aplinkos generalinis direktoratas (Aplinkos paprogramę) ir Klimato politikos generalinis direktoratas (Klimato politikos paprogramę), nepaisant to, kad su projektų valdymu susijusios įgyvendinimo užduotys yra deleguotos agentūrai.

Audito apimtis ir metodas

15

Mes siekėme nustatyti, ar tikslas išleisti bent 20 % ES biudžeto su klimatu susijusiems veiksmams gali būti pasiektas ir ar taikomas metodas gali sukurti pridėtinę vertę.

16

Kalbant konkrečiau, mes siekėme atsakyti ir į šiuos klausimus:

-Ar yra stebima, kaip sekasi įgyvendinti bendrą tikslą?

-Ar nustatytas tikslas galėjo sukurti pridėtinę vertę pasiekiant didesnį ir tikslingesnį klimato politikos finansavimą?

17

Mes nustatėme audito kriterijus, susijusius su ES išlaidų klimato kaitos mažinimui ir prisitaikymui prie jos skyrimu, įgyvendinimu, stebėjimu ir vertinimu. Kriterijai buvo parengti remiantis ES politikos dokumentais, teisės aktais, Komisijos gairėmis, Tarybos spendimais, tyrimais ir kitais leidiniais. Mes taip pat konsultavomės su specialistais iš Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir Europos investicijų banko (EIB) dėl integravimo ir atsekimo metodų bei apžvelgėme esamą literatūrą.

18

3 paveiksle pateikta šio audito metu audituotų biudžeto sričių ir subjektų apžvalga. Audituotos sritys, susijusios su programa „Horizontas 2020“, sanglaudos politika, bendra žemės ūkio politika, žuvininkystės politika ir programa LIFE, sudaro apie 78 % 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje planuotų asignavimų ir apie 85 % šiam laikotarpiui planuoto klimato finansavimo.

3 pav.

Audituotų biudžeto sričių ir subjektų apžvalga

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

19

Mūsų audito darbas buvo sutelktas į bendrą Komisijos lygmeniu nustatytą sistemą ir į dvi pasidalijamojo valdymo sritis: sanglaudos politiką ir bendrą žemės ūkio politiką. Šios sritys pagal 2014–2020 m. daugiametę finansine programą iš viso sudaro du trečdalius ES biudžeto ir tris ketvirtadalius bendro klimato finansavimo tikslo. Nuo 2015 m. spalio mėn. iki 2016 m. vasario mėn. mes atlikome audito vizitus Lenkijoje dėl sanglaudos ir bendros žemės ūkio politikų, Vokietijoje ir Rumunijoje – dėl sanglaudos politikos ir Prancūzijoje ir Ispanijoje – dėl bendros žemės ūkio politikos. Mūsų imtyje buvo atsižvelgta į išlaidų dydį, išmetamų šiltnamio dujų kiekį ir prisitaikymo uždavinius. Kiekvienoje valstybėje narėje mes patikrinome bendrą programavimo pagrindą, taip pat nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis nustatytas programas²⁰. Be to, mes atlikome panašų audito darbą Komisijos lygmeniu programos „Horizontas 2020“, žuvininkystės politikos ir programos LIFE srityse.

20

Mes surinkome audito įrodymus ir išnagrinėjome juos pagal audito kriterijus, naudodami klausimynus, interviu su valstybių narių ir Komisijos pareigūnais bei dokumentų ir duomenų analizes.

21

Šioje ataskaitoje taip pat nagrinėjamas pasiūlymas, kurį Europos Parlamentas iškėlė 2015 m. ir 2016 m., kad mes audituotume, kaip sekasi siekti sutarto 20 % klimato integravimo tikslo.

22

Kadangi 2014–2020 m. laikotarpio išlaidos yra dar tik pradiniame etape, šioje atskaitoje daugiausia dėmesio buvo skirta planuotoms išlaidoms, o ne faktinėms išlaidoms projektų lygmeniu. Mes nenagrinėjome su klimatu nesusijusių išlaidų, taip pat nenagrinėjome galimų neigiamų ES teikiamos paramos pasekmių²¹. Mes taip pat neįtraukėme į audito apimtį ES biudžetui nepriklausančių su klimatu susijusių išlaidų. Taigi šioje ataskaitoje nėra įvertinti bendri ES politikų padariniai klimatui, ES veiksmingumas, siekiant jos 2020 m. ir 2030 m. klimato ir energetikos tikslų, ar optimalus ES klimato finansavimo lygis.

23

Mes taip pat nustatėme, kur buvo įmanoma, geros praktikos ar praktinių atvejų tyrimų pavyzdžių.

20 Sanglaudos politikos srityje Saksonijos ir Šiaurės Reino-Vestfalijos (Vokietija) ir Silezijos (Lenkija) regioninės programos buvo pasirinktos nagrinėti išsamiau. Kaimo plėtros politikos srityje buvo išnagrinėtos Ronos-Alpių regiono Prancūzijoje ir Andalūzijos regiono Ispanijoje programos.

21 Pavyzdžiui, finansavimas, skirtas keliams ar aviacijai, padidinantis išmetamų šiltnamio dujų kiekį.

Pastabos

Pasiekta bendra pažanga, tačiau yra didelė rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas

24

Šiame skirsnyje įvertinta Komisijos priimta bendra klimato politikos tikslo integravimo į ES biudžetą strategija bei iki šiol pasiekta pažanga. Mes nagrinėjome:

–ar buvo planas, kaip pasiekti bendrą tikslą;

–ar buvo sukurtas tarptautiniu mastu pripažintomis metodikomis pagrįstas atsekimo metodas (žr., pavyzdžiui, 34–36 dalis);

–ar buvo teikiamos patikima ir aktualia informacija paremtos pažangos ataskaitos.

Bendras įsipareigojimas – tikimasi, kad kai kurios finansavimo priemonės prisidės daugiau nei 20 %

25

Mes nagrinėjome, ar Komisija parengė planą, kokios biudžeto sritys kokiu mastu turėtų prisidėti prie bendro tikslo. Tokie atskiri tikslai konkrečioms biudžeto sritims turėjo būti nustatyti, remiantis patikimu tos srities galimybių ir investavimo poreikių vertinimu, siekiant užtikrinti, kad investicijos remiamos ten, kur labiausiai reikia. Tuo pat metu turėtų būti atsižvelgta ir į faktines politikos sričių galimybes prisidėti prie klimato politikos priemonių įgyvendinimo, pavyzdžiui, į jų pagrindinius tikslus ir struktūrą. Klimato politikos išlaidų skaičiavimas turėtų būti pagrįstas skaidria sistema.

26

„Bent 20 %“ ES išlaidų tikslas buvo politinis pasirinkimas (žr. 8 dalį). Komisija pagrindė klimato integravimą, įskaitant šio tikslo dydį, cituodama savo pasiryžimą reaguoti į klimato kaitą ir patenkinti susijusius didelius investicijų poreikius, ypač investicijų, susijusių su klimato ir energetikos tikslų iki 2020 m. įgyvendinimu. Tačiau mums nepavyko rasti aiškaus įrodymo, kiekybiškai pagrindžiančio šiuos investicijų poreikius.

27

Komisija įvertino, kad 2007–2013 m. klimato politikai buvo skirta 6–7 % ES biudžeto (žr. 8 dalį). Kadangi 2007–2013 m. laikotarpiu nebuvo jokios procedūros, kuri būtų leidusi stebėti klimato politikos išlaidas, mes negalėjome nustatyti, ar 20 % tikslas paskatins dėti daugiau pastangų 2014–2020 m. laikotarpiu ir, jei taip, tai kokiu mastu.

28

20 % tikslas taikomas visam ES biudžetui per visą 2014–2020 m. laikotarpį; taigi tai nėra metinis tikslas. 1 lentelėje parodytos pagrindinės biudžeto sritys, prisidedančios prie 20 % tikslo pasiekimo.

1 lentelė

Audituotos biudžeto sritys 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje ir susijusios Komisijos klimato finansavimo prognozės

Audituota biudžeto sritis | Planuojamos išlaidos 2014–2020 (milijardais eurų) | Planuojamas klimato finansavimo tikslas 2014–2020 (%) | Planuotas klimato finansavimas 2014–2020 m. (milijardais eurų)
1 a išlaidų kategorija. Moksliniai tyrimai („Horizontas 2020“) | 74,9 | ≥ 35,0 | 16,6
1 b išlaidų kategorija. Sanglaudos fondas | 63,3 | 28,4 | 18,0
1 b išlaidų kategorija. Europos socialinis fondas | 91,4 | 1,2 | 1,1
1 b išlaidų kategorija. Europos regioninės plėtros fondas | 200,3 | 18,5 | 37,0
2 išlaidų kategorija. Europos žemės ūkio garantijų fondas (tiesioginės žemės ūkio išmokos) | 288,0 | 16,3 | 47,0
2 išlaidų kategorija. Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai | 99,5 | 57,5 | 57,2
2 išlaidų kategorija. Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas | 6,4 | 15,6 | 1,0
2 išlaidų kategorija. LIFE | 3,5 | 49,3 | 1,6
ES BIUDŽETAS | 1 062,6 | ≥ 20,0 | 212,5
Audituotų ES biudžeto sričių dalis | 77,9 % |  | 84,5 %

Šaltinis: Europos Audito Rūmų įverčiai, paremti Komisijos programų suvestinėmis, programavimo dokumentais, Komisijos duomenimis, reglamentais ir 2014–2020 m. daugiamete finansine programa.

29

Mes konstatavome, kad teisėkūros institucijos, t. y. Europos Parlamentas ir Taryba, nustatė tikslus keliose pagrindinėse biudžeto srityse, įtraukdama juos į teisės aktus, reglamentuojančius atitinkamas finansines priemones (žr. 4 paveikslą). Šie tikslai pristatomi teisės aktų preambulėje, arba, kaip teisiškai saistantys tikslai jie pagrindžia planinius tikslus, parodytus 1 lentelėje, – pastaruoju atveju jie sudaro privalomą minimalią ribą.

4 pav.

Su klimatu susiję teisės aktuose nustatyti klimato integravimo tikslai

12013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

22013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

32013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

42013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1301/2013 dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 289).

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis atitinkamais teisės aktais.

30

Mes nustatėme, jog buvo numatyta, kad ištekliai, generuojami vykdant į teisės aktus įtrauktus tikslus, reikšmingai prisidės įgyvendinant klimato politikos tikslą. Mes įvertinome, kad šis numatytasis indėlis sudarys 38 % visos sumos, reikalingos, kad būtų pasiektas bendras tikslas 2014–2020 m. laikotarpiu skirti bent 20 % ES biudžeto klimato politikai.

31

Kadangi kitose svarbiose ES biudžeto srityse konkretūs tikslai nenustatyti, Komisijai dar sunkiau pasiekti 20 % tikslą. Pavyzdžiui, biudžeto srityje „Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui“ yra trys finansiškai reikšmingos programos²², kurioms, skirtingai nei šiai biudžeto sričiai priklausančiai programai „Horizontas 2020“, klimato finansavimo tikslai nebuvo nustatyti.

32

Tačiau nebuvo parengta jokio bendro plano, kuriame būtų numatyta, kurios finansavimo priemonės ir kokiu mastu galėtų prie to prisidėti (žr. 26 dalį ir 1 lentelę). Taigi panašu, jog taikomas ne pats optimaliausias būdas nustatyti, koks turi būti skirtingo pobūdžio išlaidų programų indėlis į klimato politiką.

33

Nuo 2014 m. daugiausia prie klimato politikos prisidėjo bendros žemės ūkio politikos ir sanglaudos politikos sritys (žr. 5 paveikslą). Pagrindinį vaidmenį siekiant šio tikslo atlieka žemės ūkio ir kaimo plėtros fondai EŽŪGF ir EŽŪFKP. Komisija prognozuoja, kad jie prisidės prie klimato finansavimo atitinkamai 47 milijardo eurų ir 57,2 milijardo eurų. Mes įvertinome, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje 51,9 % planuoto klimato finansavimo suteiks žemės ūkio fondai, o tai yra daugiau už jų dalį ES biudžete, kuri sudaro 37,7 %.

5 pav.

Klimato finansavimas 2014–2016 m. pagal ES biudžeto sritis

Šaltinis: Komisijos 2014, 2015 ir 2016 m. biudžeto projektų programų suvestinės.

Komisijos atsekimo metodas, paremtas pritaikytais tarptautiniais standartais, vis dar turi trūkumų

34

Kai kurios priemonės daugiau nei kitos prisideda prie klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos. Todėl turėjo būti sukurta sistema, leidžianti nustatyti, kurie veiksmai gali būti įskaičiuojami į 20 % tikslą. Komisija rėmėsi tarptautiniu mastu pripažinta EBPO metodika „Rio rodikliai“, kuriuose pagal 2 lentelėje pateiktas taisykles išlaidoms suteikiamos kategorijos. ES atsekimo metodika yra sistema, leidžianti išmatuoti įvairių finansavimo priemonių ir politikos sričių indėlį į klimato politiką nustatant tris išlaidų kategorijas. Norint šiuos „Rio rodiklius“ paversti finansiniais duomenimis, ES išlaidoms buvo pritaikyti ES 0 %, 40 % ir 100 % klimato koeficientai, pagal įvairioms išlaidų sritims taikomas taisykles.

2 lentelė

EBPO kategorijos ir ES klimato koeficientai

EBPO | ES
Taikoma kategorija | Veiklos kategorijos | ES klimato koeficientai | Pavyzdys: Kriterijai, taikomi Europos struktūriniuose ir investicijų fonduose
2 | Išlaidos srityse, kuriose klimatas yra pagrindinis (prioritetinis) tikslas. | 100 % | Paramos indėlis į klimato kaitos tikslus – reikšmingas.
1 | Išlaidos srityse, kuriose klimatas yra reikšmingas, tačiau ne pagrindinis, tikslas. | 40 % | Parama sudaro nedidelį indėlį į klimato kaitą.
0 | Išlaidos neskirtos klimato tikslams. | 0 % | Prie tų tikslų neprisidedama arba indėlis nereikšmingas.

Šaltinis: EBPO Paramos vystymuisi komiteto klimato rodiklių vadovas (Handbook on the OECD-DAC Climate Markers), http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo Europos struktūriniams ir investicijų fondams nustatomos bendros nuostatos, 8 straipsnis (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

35

Audituotų Komisijos generalinių direktoratų ir valstybių narių nuomone, šių trijų klimato koeficientų taikymas yra pragmatiškas metodas klimato išlaidoms atsekti. Tačiau mes nustatėme du pagrindinius atsekimo sistemos trūkumus:

–Taikant ES klimato koeficientus, kai kuriose srityse nebuvo sistemingai laikomasi konservatyvumo principo (žr. 51–59 dalis), kurį sukūrė Pasaulio bankas, siekdamas išvengti perdėtų klimato finansavimo vertinimų (žr. 2 langelį). Dėl šio trūkumo atsirado perdėtų klimato politikai skiriamų sumų vertinimų.

–Europos struktūrinių ir investicijų fondų reglamentas nustato metodą, nukrypstantį nuo EBPO kategorijų; 100 % koeficientas taikomas paramai, kurios indėlis į klimato kaitą reikšmingas, tuo tarpu 40 % koeficientas yra nedidelio indėlio rodiklis. Dėl to, kad didžiausias svorinis koeficientas taikomas indėliams, kurie yra tik „reikšmingi“, o ne vien tik tiems, kuriems kova su klimato kaita yra pagrindinis tikslas, padaugėja atvejų, kai galima taikyti maksimalų koeficientą. Dėl to atsiranda rizika, kad su klimatu susijusios įvertintos sumos bus perdėtos.

36

Mes nustatėme ataskaitų teikimo tvarkos trūkumų. Skirtingai nei kitos tarptautinės sistemos (žr. 2 langelį), ES atsekimo sistema neteikia informacijos apie tai, kiek lėšų buvo panaudota klimato kaitos mažinimui ir kiek prisitaikymui prie jos²³.

2 langelis

Tarptautinių veikėjų parengti klimato finansavimo atsekimo principai

Leidinyje „Bendri klimato kaitos mažinimo finansavimo atsekimo principai“ (Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking), – kurį parengė daugiašalių plėtros bankų Jungtinė klimato finansavimo grupė²⁴ ir Tarptautinio vystymosi finansavimo klubas, – nustatytas konservatyvumo principas, reikalaujantis, kad, „jei nėra duomenų, bet kokį netikrumą būtina išsklaidyti, taikant konservatyvumo principą, pagal kurį geriau yra pranešti mažesnį už faktinį, nei perdėtą klimato finansavimo skaičių.

EIB įtraukė šį principą į bendruosius savo paskolų, teikiamų klimato politikai, registravimo principus:

„Patikimumas: registravimo sistema privalo išlaikyti Banko ataskaitų apie klimato politiką patikimumą ir todėl, kilus abejonei ar netikrumui dėl poveikio klimatui, daroma prielaida, kad tokio poveikio nėra.“

Kitais bendraisiais EIB principais nustatyta kad, kiek tai įmanoma, turėtų būti registruojamos tik klimatui svarbios projektų ir programų dalys, o mažinimas ir prisitaikymas turi būti registruojami atskirai.

Šaltinis: „Bendri klimato kaitos mažinimo finansavimo atsekimo principai“ (Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking), 2015 m. kovo 31 d. Europos investicijų bankas, EIB klimato strategija, Finansų sutelkimas į perėjimą prie mažaanglės ir klimato kaitai atsparios ekonomikos (Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy), 2015 m. rugsėjo 22 d.

37

2014 m. Komisija pasiūlė bent dukart padidinti išlaidas naudojant finansines priemones, kurias 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui siūlo Europos struktūriniai ir investicijų fondai²⁵. Iš šių fondų finansinėms priemonėms bus skirta apie 21 milijardas eurų²⁶. Tokios finansinės priemonės siekia būti atsinaujinančios ir pasiekti dauginamąjį poveikį, generuodamos papildomas investicijas. Pavyzdžiui, 2016 m. į klimato atsekimo apimtį įtrauktas Europos Sąjungos 10 milijonų eurų įnašas į Gamtos turtų finansavimo priemonę²⁷. Šios priemonės faktinis indėlis gali būti dešimt kartų didesnis²⁸. Pažangos, siekiant 20 % tikslo, atsekimas ES pagrindiniame biudžete neatspindi visų ES lėšų naudojimo finansinių padarinių klimato politikai.

38

Tuo pat metu mes nustatėme, kad Gamtos turtų finansavimo priemonės įnašas į klimato politiką galėjo būti įvertintas perdėtai. Taip yra dėl to, kad per ją taip pat gali būti investuojama į sritis, kuriose išlaidos klimatui nėra nei pagrindinis, nei reikšmingas tikslas.

Pasiekta bendra pažanga siekiant tikslo, tačiau ataskaitų teikimas yra tik iš dalies patikimas ir nėra pakankamai orientuotas į rezultatus

39

Pažangos siekiant 20 % tikslo matavimo sistema yra įtraukta į Komisijos metinę biudžeto procedūrą. Kiekvienas generalinis direktoratas nustato privalomą atsekimo išsamumo lygį ir praneša Biudžeto generaliniam direktoratui suvestinius duomenis. Biudžeto generalinis direktoratas ir Klimato politikos generalinis direktoratas vykdo stebėjimą metiniu pagrindu.

40

2014–2016 m. indėlio į klimatą dalis vidutiniškai sudarė 17,6 %. Komisijos darbinis dokumentas pridedamas prie daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros²⁹, rodo, kad tarp šitų metų esama pažangos (žr. 6 paveikslą): antai Komisija įvertino bendrą ES biudžeto įnašą į klimato finansavimą 13,6 % 2014 m., 17,3 % 2015 m. ir 20,9 % 2016 m. Komisija, remdamasi biudžeto pasiūlymo projektu, įvertino, kad 2017 m. klimato finansavimas sudarys 19,3 %.

6 pav.

Su klimatu susijusių 2014–2016 m. išlaidų planų apžvalga

Šaltinis: Komisijos duomenys, 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra, SWD(2016) 299 final.

41

Komisija savo 2015 m. metinėje veiklos ataskaitoje pripažino, jog ji neturėjo galimybės patikimai įvertinti, ar ji galės pasiekti bendrą 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiui nustatytą 20 % tikslą³⁰. Pažangą siekiant 20 % tikslo Komisija įvertino daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūroje. Jos vertinimu klimato politikai bus išleista 18,9 % ES biudžeto. Mes nustatėme, kad didelė 2014 ir 2015 m. skaičių dalis buvo paremta įverčiais. Ypač tą galima pasakyti apie Europos struktūrinius ir investicijų fondus.

42

Nors tai buvo neišvengiama, kadangi naujojo programavimo laikotarpio lėšų panaudojimo priemonės buvo tik ką sukurtos ir dalis informacijos dar nebuvo prieinama, dėl šių apribojimų negalima buvo patikimai pamečiui palyginti pateiktų 2014–2016 m. laikotarpio duomenų (žr. 6 paveikslą). Be to, 2015 m. daugiamečių išlaidų programų patvirtinimas automatiškai prisidėjo prie klimato finansavimo padidėjimo, kadangi, programas patvirtinus, į sistemą buvo įtraukti jų su klimatu susiję planai. Taigi pokyčiai nuo 2014 m. iki 2016 m. negali būti laikomi viso laikotarpio tendencija.

43

Žuvininkystės išlaidų srityje valstybės narės iki 2016 m. neprivalo teikti Komisijai atskaitų apie jų planuojamas klimato priemones. Kol jos to nedarys, Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas negali patikrinti, kiek tikslus yra orientacinis įnašas į valstybių narių veiksmų programose nustatytus klimato kaitos priemonių tikslus.

44

Iki šiol nėra priemonės, kuri teiktų atnaujintus daugiamečius subendrintus duomenis apie padėtį visame ES biudžete. Komisija neseniai atnaujino su klimatu susijusių išlaidų duomenis už visą finansinį laikotarpį daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros kontekste.

45

Taikoma metodika yra susijusi su neišvengiama rizika, kadangi ji pagrįsta būsimų išlaidų planų nustatymu. Klimato veiksmams planuojamos išlaidos nebūtinai pavirsta faktinėmis išlaidomis. Nors šis auditas nenagrinėjo faktinių išlaidų ir, apskritai, duomenų apie faktines išlaidas dar nėra, mes nustatėme atvejų, kai ši būdinga rizika pasireiškė. Lygindami faktines išlaidas projektų lygmeniu su planais programoje LIFE, mes nustatėme, kad atrinktų LIFE projektų įnašas į ES klimato politiką sudarė 34 % visų ES programai LIFE skirtų ES lėšų. Tai yra mažiau už biudžeto dokumentuose numatytus 49,3 %.

46

Šis atvejis parodo, kad institucijos, kai tik jos bus pakankamai tikros dėl savo būsimų išlaidų pobūdžio, privalo dar kartą įvertinti visus numatomus įnašus į klimato finansavimą, tuo pačiu bus išvengta papildomų administracinių išlaidų. Komisija iki šiol neparengė procedūros kaip tą daryti.

47

Be to, Komisijos 20 % tikslui taikoma metodika grindžiama beveik vien finansiniais duomenimis. Informacija apie tai, kokius fondai planuoja pasiekti ar pasiekė rezultatus mažinant išmetamų šiltnamio dujų kiekį, yra pateikta tik atskirų biudžeto dalių atveju. Ši informacija taip pat yra nepalyginama, ir dėl to neįmanoma subendrinti atskirose srityse pasiektų rezultatų.

48

Europos regioninės plėtros fondo atveju, išskyrus investicijas į energetiką, valstybės narės neprivalo taikyti bendrų šiltnamio dujų mažinimo išdirbių rodiklių. Nors valstybės narės gali rinktis įtraukti kitas sritis, mes nustatėme, kad ne visos audituotos valstybės narės tuo pasinaudojo. Be to, apskaičiuojant šiltnamio dujų išmetimą ir jų mažinimą, taikomos skirtingos metodikos ir priemonės³¹. Kai kurių valstybių narių valdžios institucijos rengia priemones, leidžiančias apskaičiuoti teršalų išmetimą tam tikrų tipų projektuose, tokiuose, pavyzdžiui, kaip „klimatui palankus transportas“ Europos regioninės plėtros fonde. Taigi trūksta informacijos apie tai, kokiu mastu su klimatu susiję veiksmai prisidės prie išmetamo CO₂ kiekio mažinimo, o turimi įvairių valstybių narių duomenys gali būti tarpusavyje nepalyginami. Mes nustatėme, kad ten, kur rodikliai buvo taikomi, jie buvo daugiausiai skirti mažinimui energetikos sektoriuje, tuo tarpu su prisitaikymu susiję rodikliai taikomi retai.

Yra didelė rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas

49

Mes įvertinome, kad norint iki 2020 m. pabaigos pasiekti bendrą 20 % tikslą, per likusius dabartinės daugiametės finansinės programos metus, t. y. 2017–2020 m., klimato finansavimo dalį būtina padidinti vidutiniškai 22 %. Tai atitinka Klimato kaitos generalinio direktorato nustatytą įvertį³². Tai reiškia, kad 2017–2020 m. laikotarpiu būtina padidinti pastangas palyginti su 2014–2016 m. Tačiau laikotarpio vidurio peržiūroje 2014–2020 m. laikotarpio išlaidos klimato politikai įvertintos 18,9 %.

50

Mes taip pat atlikome analizę, siekdami įvertinti Komisijos prognozę. Darydami prielaidą, jog sritys, kuriose klimatas finansuojamas labiausiai (žr. 1 lentelę), iš tikrųjų skiria numatomas šio klimato finansavimo sumas, mes įvertinome, kad 1 lentelėje nenurodytose ES biudžeto srityse³³ 2014–2020 m. turėtų būti pasiektas 18,2 % klimato finansavimo lygis. Tai reikštų, kad šiose srityse dabartines pastangas reikėtų padvigubinti³⁴. Mes negalėjome rasti įrodymų, rodančių, kad Komisija didina pastangas šiose srityse ir kaip galėtų būti pasiektas toks padvigubinimas.

51

Be to, yra didelių rizikų, galinčių paveikti numatytą indėlį į 1 lentelėje minėtas sritis, kurioms turi būti skirta didžioji 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje planuoto klimato finansavimo dalis. Trijuose tolesniuose skirsniuose pagrindinės rizikos išnagrinėtos pagal atskirus sektorius:

–Prielaidos dėl didžiausio tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klimato politikos tikslą nėra tinkamai pagrįstos, dėl to duomenys yra perdėti (52–54 dalys).

–Dėl ES klimato koeficientų taikymo kaimo plėtros indėlis į klimato politiką buvo perdėtas (55–59 dalys).

–Prireikus, indėlius į klimatą iš tiesioginių išmokų ir kaimo plėtros priemonių, mes patikslinome taip, kad jei atitiktų konservatyvumo principą (žr. 54 ir 58 dalis). Šie patikslinimai turėtų sumažinti žemės ūkio klimato finansavimą maždaug iki 33 milijardų eurų arba iki maždaug 15 % bendro tikslo.

–Programa „Horizontas 2020“ nepasiekė savo 35 % tikslo ir turi įveikti atotrūkį (60–64 dalys).

Prielaidos dėl tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klimato politikos tikslą neturi patikimo pagrindimo

52

Tiesioginės žemės ūkio išmokos susideda iš žalinimo komponento, atitinkančio 30 % dalį, ir iš ne žalinimo komponento, atitinkančio likusius 70 %. Komisija vertina, kad indėlis į klimato kaitą iš tiesioginių žemės ūkio išmokų 2016–2020 m. sudarys apie 20 % per metus³⁵. Klimato finansavimas apskaičiuojamas sudedant žalinimo komponentą, prisidedantį, 14,0 % ir ne žalinimo komponentą, prisidedantį 5,6 % (žr. 7 paveikslą).

7 pav.

Komisijos metodo, skirto apskaičiuoti klimato finansavimą iš tiesioginių žemės ūkio išmokų, apžvalga

Šaltinis: Klimato atsekimo taikymo tiesioginėms išmokoms metodikos paaiškinimas (Europos Komisija).

53

Taikomas metodas ir ES klimato koeficientai, taikomi apskaičiuojant žalinimo komponento indėlį į klimatą, teisingai atspindi klimato priklausomybę nuo trijų su šiomis išmokomis susijusių ūkininkavimo praktikų³⁶. Tačiau mes nustatėme, kad trūksta kiekybinių elementų, kurie pagrįstų 20 % koeficiento taikymą ne žalinimo tiesioginėms išmokoms (žr. 3 langelį). Komisija mano, kad galutinis 8 % indėlis į klimatą, t. y. 20 % x 40 % yra konservatyvus.

3 langelis

Nepakankamas ne žalinimo tiesioginių išmokų indėlio į klimatą pagrindimas

Komisija mano, kad kai kurios ne žalinimo tiesioginės žemės ūkio išmokos yra klimatui naudingos, daugiausia per kompleksinės paramos standartus. Komisija pripažino, kad kiekybiškai įvertinti šį įnašą būtų labai sunku ir brangu, ir nusprendė laikyti, jog 20 % ne žalinimo tiesioginių išmokų biudžeto yra susijusios su klimatu.

Komisija, siekdama pagrįsti šią 20 % dalį, numatė taikyti baudų už kompleksinės paramos pažeidimus sistemą. Tačiau mes nustatėme, kad taip daryti buvo pasiūlyta be aiškaus pagrindo.

54

Siekiant atspindėti kompleksinės paramos indėlį į klimatą, pagal šį metodą Komisija svarstė galimybę taikyti daug konservatyvesnį požiūrį, pagal kurį būtų laikoma, kad ne žalinimo tiesioginių išmokų dalis, į kurią reikia atsižvelgti, sudaro ne 20 %, o tik 10 %. Priėmus šį pasiūlymą, indėlis į klimato politiką iš tiesioginių žemės ūkio išmokų būtų dar labiau sumažėjęs. Kaip parodyta 8 paveiksle, šis indėlis būtų sumažėjęs 9 milijardais eurų – nuo 47,1 iki 38 milijardų eurų. Jei būtų taikytas Pasaulio banko parengtas konservatyvumo principas (žr. 35 dalį), Komisija būtų turėjusi atsižvelgti į mažesnę indėlio į klimatą sumą.

8 pav.

Komisijos pasirinkto metodo palyginimas su konservatyvesniu metodu (milijardais eurų)

Šaltinis: Komisijos duomenys ir šiais duomenimis pagrįsti Europos Audito Rūmų įverčiai.

Taikant skirtingus, tarptautiniu mastu pripažintomis metodikomis pagrįstus atsekimo koeficientus Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai, klimato politikos finansavimą galima būtų sumažinti 40 %

55

Reglamentas (ES) Nr. 215/2014³⁷ nustato klimato išlaidų pagal kiekvieną iš penkių Europos struktūrinių ir investicijų fondų atsekimo metodiką. Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai atveju tai reiškia prievolę taikyti ES klimato koeficientus kaimo plėtros prioritetams ir prioritetinėms sritims; nepaisant to, kokios priemonės ir papriemonės taikomos siekiant šių politikos tikslų.

56

Komisijos nuomone, EBPO „Rio rodiklių“ metodika nėra tinkama EŽŪFKP srityje, kadangi priemonės čia yra susijusios su įvairialypiais ir sistemingais aplinkosauginio, ekonominio ir socialinio pobūdžio šalutiniais privalumais. Pagal Komisijos metodą su klimatu susijusiam 5 Sąjungos prioritetui „Efektyvaus išteklių naudojimo skatinimas ir perėjimo prie klimato kaitai atsparios mažaanglės ekonomikos žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriuose rėmimas“ pagrįstai taikomas 100 % klimato koeficientas. Tačiau Komisija taikė tą patį 100 % klimato koeficientą visoms prioritetinėms sritims, kurios buvo įtrauktos pagal su aplinka susijusį 4 Sąjungos prioritetą „Su žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių ekosistemų atkūrimas, išsaugojimas ir pagerinimas“, nepaisant to, kad šių dviejų prioritetų tikslai skirtingi. Komisija nusprendė, kad 40 % koeficientas per mažas dėl kaimo plėtros priemonių ypatumų. Dėl tokio Komisijos požiūrio 40 % klimato koeficientas buvo taikomas tik dešimtadaliui planuoto klimato finansavimo pagal EŽŪFKP; likusiems 90 % planuoto klimato finansavimo buvo taikomas 100 % koeficientas.

57

Skirtingai nei kitų Europos struktūrinių ir investicijų fondų atveju, mes nustatėme, kad EŽŪFKP atveju buvo tikslinga kiekvienai priemonei taikyti skirtingus ES klimato koeficientus. Taikant EŽŪFKP metodą nebuvo tinkamai diferencijuoti skirtingi atskirų veiklų indėliai į klimatą ir dėl to šie indėliai į klimatą buvo perdėti. Pavyzdžiui, 100 % koeficientas taikytas išmokoms už „vietoves, kuriose yra gamtinių kliūčių“, skiriamoms, kad būtų išvengta žemės apleidimo. Nors tokia veikla gali mažinti klimato kaitą priklausomai nuo faktinio žemės panaudojimo, tai nėra garantuota ir nėra palyginama su tokia veikla kaip, pavyzdžiui, miškininkystė, kuriai taip pat taikomi 100 % (žr. 4 langelį).

4 langelis

Skirtingo priemonių pagrindimo pavyzdys

Mokėjimai už „vietoves, kuriose yra gamtinių kliūčių“ kompensuoja ūkininkams sunkumus, patiriamus dėl gamtinių ar kitokių kliūčių. Galutinis tikslas – išvengti žemės apleidimo. Mes nustatėme, kad nors tokie mokėjimai ir galėtų prisidėti prie klimato kaitos mažinimo, tai nėra jų pagrindinis tikslas ir todėl būtų tikslingiau jiems taikyti 40 % koeficientą. Vien tik šis pataisymas sumažintų EŽŪFKP 2014–2020 m. laikotarpio indėlį į klimato finansavimą 16 %, arba 9,2 milijardo eurų.

Miškininkystė ir apželdinimas mišku svariai prisideda siekiant kai kurių pagrindinių ekologinių ES kaimo plėtros politikos tikslų. Apželdinimas mišku ir miško plotų kūrimas atitinka būtinybę gerinti ekosistemas, didinti anglies sekvestravimą ir pereiti prie mažaanglės ekonomikos. Be to, apželdinimas mišku padeda išvengti gamtinių pavojų ir gaisrų ir padeda prisitaikyti prie klimato kaitos. Mūsų nuomone, šis pagrindimas pateisino 100 % klimato koeficiento taikymą.

58

Vertindami valstybių narių kaimo plėtros programas, mes nustatėme, jog Komisijos metodas nulėmė tai, kad klimato politikai buvo priskirta daugiau išlaidų nei jų būtų priskirta tuo atveju, jei kiekviena priemonė būtų nagrinėjama atskirai ir klasifikuojama pagal tarptautinius standartus. Atsižvelgę į šį nustatytą faktą, mes peržiūrėjome klimato koeficientus (žr. Priedą), ir visos ES mastu įvertinome peržiūrėtą 2014–2020 m. laikotarpio klimato finansavimo iš EŽŪFKP sumą. Mūsų vertinimu EŽŪFKP klimatui skirtos sumos turėtų būti sumažintos 42 % arba 23,9 milijardo eurų (žr. 9 paveikslą).

9 pav.

EŽŪFKP klimato sumų svyravimai (milijardais eurų)

Šaltinis: Europos Audito Rūmų įverčiai, remiantis iš SFC2014 per Infoview gautais duomenimis iki 2016 m. gegužės 30 d. Planuojamos EŽŪFKP išlaidos pagal patvirtintų kaimo plėtros programų prioritetines sritis ir priemones.

59

ERPF ir SF atveju Komisija susidūrė su panašiomis išlaidų klasifikavimo problemomis, tačiau jai pavyko pritaikyti tikslesnį metodą. Mes taip pat nustatėme gerą praktiką toje pačioje biudžeto srityje kaip ir kaimo plėtra: programos LIFE atsekimo praktikos yra konservatyvesnės nei EŽŪFKP. Skirtingi atsekimo koeficientai taikomi programos LIFE aplinkos ir klimato politikos paprogramėms (panašioms į atitinkamai 4 ir 5 kaimo plėtros prioritetus) (žr. 5 langelį).

5 langelis

Programoje LIFE taikomi atsekimo metodai

Programoje LIFE, vadovaujantis EBPO metodika, išlaidų punktai buvo priskirti vienai iš trijų kategorijų: glaudžiai su klimatu susiję (100 %); reikšmingai su klimatu susiję (40 %) ir su klimatu nesusiję (0 %).

Didžioji pagal aplinkos paprogramę planuojamų išleisti sumų dalis yra atsekama taikant 40 % koeficientą³⁸, tuo tarpu pagal Klimato kaitos paprogramę³⁹ šios sumos atsekamos taikant 100 % koeficientą.

Programa LIFE pateikia mums aiškų pavyzdį, kai išlaidos aplinkai (ne daugiau kaip 40 %) nėra tapatinamos su klimatu, priešingai nei tai daroma kaimo plėtros srityje. Dėl to įvairių sričių klimato finansavimas ne visuomet gali būti palyginamas.

Skubūs veiksmai, kurių pareikalauta kaip įnašo iš mokslinių tyrimų finansavimo, smarkiai vėluoja

60

Programos „Horizontas 2020“ klimato atsekimo 2014 m. rezultatai rodo, kad klimato politikai buvo skirta 24 % biudžeto⁴⁰. Tai yra gerokai mažiau nei 35 % tikslas (žr. 4 paveikslą). Teisės aktų reikalavimo⁴¹, kad daugiametėje darbo programoje būtų nurodyta su klimatu susijusi išlaidų suma, nebuvo laikomasi nei 2014–2015 m., nei 2016–2017 m. Taigi atskirose darbo programose nebuvo nustatyta jokio kiekybinio tikslo, kuris parodytų jų indėlį siekiant tikslo panaudoti bent 35 % viso programos „Horizontas 2020“ biudžeto klimato politikai.

61

Programoje „Horizontas 2020“ yra skiriamos ir yra nustatytos santykinės programinių veiksmų ir „iš apačios į viršų“ veiksmų biudžeto proporcijos⁴². Programuojamų veiksmų atveju, su klimatu susijusios išlaidos gali būti įvertintos atitinkamoms išlaidų kategorijoms taikant ES klimato koeficientus. Tačiau Komisija mano, kad rezultatai gauti iš sričių, kuriose taikomas „iš apačios į viršų“ būdas yra iš esmės nenuspėjami⁴³. 2014 m. „iš apačios į viršų“ veiksmai sudarė 35 % viso programos „Horizontas 2020“ biudžeto ir iš jų 8,5 % buvo laikomi susiję su klimatu.

62

Remdamiesi prognozuojamu 2014–2017 m. laikotarpio programuojamų veiksmų indėliu į klimatą, mes apskaičiavome⁴⁴, jog norint pasiekti visam 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje nustatytą 35 % tikslą, 2018–2020 m. su klimatu susijusi programos „Horizontas 2020“ išlaidų dalis turėtų siekti 47 %. Tai reikšmingas padidėjimas palyginti su jau pasiektu 24 % lygiu. 10 paveiksle pateiktas pavyzdys, kaip turėtų kisti klimato asignavimai programai „Horizontas 2020“ norint pasiekti 35 % tikslą.

10 pav.

Pavyzdys, kaip turėtų kisti klimato asignavimai norint pasiekti programai „Horizontas 2020“ nustatytą 35 % tikslą (milijardais eurų)

Šaltinis: Komisijos 2014–2017 m. duomenys (2017 m. biudžeto projektas) ir Europos Audito Rūmų 2018–2020 m. klimato politikos įverčiai.

63

2015 m. lapkričio mėn. Komisija parengė veiksmų planą⁴⁵ kaip paspartinti nepakankamą programos „Horizontas 2020“ pažangą siekiant 35 % tikslo. Mes išanalizavome, ar šio veiksmų plano nuostatos buvo pakankamos, kad būtų įveiktas atsilikimas mokslinių tyrimų srityje. Pradedant nuo 2016–2017 m. darbo programos veiksmų plane numatytos kai kurios priemonės ir yra pripažįstamas poreikis padaryti dar daugiau 2018–2020 m. darbo programoje. Pavyzdžiui, Komisija ketina įvesti privalomas su klimatu susijusias patikras, vykdytinas visos darbo programos atžvilgiu prieš ją patvirtinant. Be to, į standartinius projektų pasiūlymų šablonus ir į sutarčių skyrimo kriterijus turi būti įtrauktos su klimatu susijusios nuostatos. Kitas veiksmų plane rekomenduojamas būdas, kuris padėtų pasiekti bendrą 35 % tikslą, būtų pakankamo biudžeto skyrimas priemonėms, sudarančioms apčiuopiamą indėlį į klimato kaitos tikslus.

64

Nors veiksmų plane teikiama naudingų pasiūlymų, jame nėra jokių kiekybiškai įvertinamų tikslų ar modelių, rodančių, kaip gali būti pasiektas 35 % tikslas. Pavyzdžiui, veiksmų plane nėra atitinkamų skaičiavimų, jame nėra pateikta jokio tvarkaraščio, kaip per 2018–2020 m. laikotarpį galėtų būti kompensuotos santykinai mažos su klimatu susijusios 2014–2020 m. laikotarpio išlaidos.

Kai kurie Europos struktūriniai ir investicijų fondai daugiau ir tikslingiau finansuoja klimato politiką, tačiau kituose iš esmės niekas nesikeitė

65

Tikslo išleisti 20 % ES biudžeto klimato politikos veiksmams įvairiose politikos srityse galima siekti tokiais būdais: daugiau lėšų skirti jau esamoms su klimatu susijusioms programoms, kurti naujas programas ar elementus, leidžiančius tikslingiau naudoti lėšas su klimatu susijusiems tikslams. „Tikslingesnio“ lėšų panaudojimo požymis galėtų būti programos ir fondai, nustatantys reikalavimus, labiau orientuotus į su klimatu susijusius tikslus, nei 2007–2013 m. laikotarpiu. Apskritai mes negalėjome nustatyti, ar 20 % tikslas sudaro išlaidų klimatui padidėjimą, ir jei taip, tai kokio dydžio padidėjimą, palyginti su 2007–2013 m. (žr. 27 dalį).

66

Mes nagrinėjome Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir tiesiogines žemės ūkio išmokas, kadangi šios pasidalijamojo valdymo sritys sudaro apie tris ketvirtadalius planuoto klimato finansavimo (žr. 19 dalį). Nagrinėdami šiuos fondus, mes tikrinome, ar, palyginti su 2007–2013 m., 20 % tikslas sukūrė pridėtinę vertę kovojant su klimato kaita šiais veiksmais:

–skiriant daugiau ES lėšų klimato politikai – kiekybinis pagerinimas – ir arba

–tikslingiau sutelkiant ES lėšas į klimato politikos veiksmus – kokybinis pagerinimas.

67

Kadangi 2014–2020 m. lėšos tik pradėtos naudoti, mes nagrinėjome kiekybinius ir kokybinius pagerinimus audituodami išlaidų programų priemonių koncepciją, taip pat planuojamas išlaidas, bet ne faktines išlaidas projektų lygmeniu. Todėl šiame skirsnyje minimi pavyzdžiai teikiami visų pirma kaip atvejų tyrimai, parodantys mūsų pastebėtus privalumus, trūkumus ir gerąją praktiką.

Tai, kad iš ERPF ir SF klimatui skiriami didesni asignavimai, įrodo, jog klimatui įmanoma skirti daugiau dėmesio

68

Mes įvertinome, ar dėl to, kad į 2014–2020 m. ERPF ir SF veiksmų programas buvo įtraukta klimato politika, klimato investicijoms buvo skirta daugiau lėšų nei 2007–2013 m. laikotarpiu. Kadangi klimato politikos išlaidos nebuvo atskirai stebėtos 2007–2013 m. programose, mes pirmiausia nustatėme, kurios investicijų kategorijos (vadinamos „intervencijų sritys“) yra palyginamos su 2014–2020 m. su klimatu susijusiomis kategorijomis. Po to mes pritaikėme 2014–2020 m. ES klimato koeficientus ES išlaidoms, panaudotoms atitinkamose 2007–2013 m. investicijų kategorijose.

Integravimas į ERPF ir SF, nulėmęs didesnius klimato asignavimus …

69

Planuojama, kad su klimatu susijusios išlaidos 2014–2020 m. visose ERPF ir SF programose, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo pagrindą, palyginti su 2007–2013 m., padidės maždaug 69 %, nuo 32,4 milijardo eurų iki 54,7 milijardo eurų. Numatyta, kad su klimatu susijusių išlaidų dalies visose ERPF ir SF išlaidose padidėjimas išaugs nuo 12 % 2007–2013 m. laikotarpiu iki 21 % 2014–2020 m. laikotarpiu.

70

Kaip parodyta 11 paveiksle, su klimatu susijusių išlaidų pobūdis, lyginant šiuos du finansavimo laikotarpius, pasikeitė. Jei 2007–2013 m. didžiausią klimato indėlį sudarė geležinkeliai ir daugiarūšis vežimas – ši kategorija sudarė 32 % viso indėlio, 2014–2020 m. daugiausia prisidėjo energijos efektyvumo investicijos, kurios sudaro 34 % visos įvertintos klimato politikai skirtos sumos (žr. pavyzdį 6 langelyje⁴⁶).

11 pav.

Įvertinto ERPF ir SF indėlio į klimato politiką palyginimas pagal sektorius ir metus (milijardais eurų).

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.

6 langelis

ERPF bendrai finansuojamos energijos efektyvumo investicijos Rumunijoje pavyzdys

Planuojama, kad 2014–2020 m. energijos efektyvumo projektai privatiems ir viešiems pastatams⁴⁷ sudarys apie 6 % viso ES bendro finansavimo Rumunijoje, palyginti su apie 1 % 2007–2013 m. Šių projektų išlaidoms taikomas 100 % klimato politikos koeficientas.

Pavyzdžiui, vienas tokių projektų, skirtų padidinti gyvenamųjų pastatų energijos efektyvumą, buvo finansuotas Bukarešto 3-iojoje apygardoje. ERPF bendras finansavimas iš 2007–2013 m. regioninės veiklos programos sudarė apie 162 500 eurų. Projektas buvo užbaigtas 2015 m. Daugiabučių namų šiluminis izoliavimas ir šildymo sistemos renovavimas leido sumažinti metinį energijos suvartojimą nuo 331 kWh/m² iki 143 kWh/m², t. y. 57 %. Įvertintas išmetamo CO₂ kiekio sumažėjimas sudaro 238 tonas per metus.

Daugiabutis namas iki investicijos (greta projekto vietovės)

Vykdomi darbai (greta projekto vietovės)

Daugiabutis namas po investicijos (projekto vietovė)

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

71

Visose trijose audito metu aplankytose valstybėse narėse bendra ES tendencija taip pat atspindi sanglaudos politikos srityje. Ir čia planuojama, kad 2014–2020 m. klimato išlaidos padidės pagal visas ERPF ir SF veiksmų programas. Tačiau mes taip pat nustatėme, kad įvairių valstybių narių finansiniai įsipareigojimai klimato politikos srityje pagal ES biudžetą smarkiai svyruoja (žr. 3 lentelę).

3 lentelė

ERPF ir SF klimato finansavimas 2007–2013 ir 2014–2020 m.

Valstybės narės | Įvertinta klimato finansavimo dalis 2007–2013 m. | Įvertinta klimato finansavimo suma 2007–2013 m. (milijardais eurų) | Klimato finansavimo dalis 2014–2020 m. | Klimato finansavimo suma 2014–2020 m. (milijardais eurų)
Vokietija | 7,0 % | 1,20 | 27,0 % | 2,90
Lenkija | 8,0 % | 5,60 | 15,0 % | 11,60
Rumunija | 9,0 % | 2,20 | 19,0 % | 4,30

Šaltinis: Europos Audito Rūmų įverčiai remiantis programavimo dokumentais ir nacionalinėmis ataskaitomis.

… ir atvejus, kai daugiau dėmesio skiriama klimatui, iš tikrųjų egzistuoja

72

Be to, kad atlikome finansinį vertinimą, mes taip pat išnagrinėjome, ar klimato politikos integravimas į 2014–2020 m. ERPF ir SF veiksmų programas paskatino labiau į klimatą orientuotas investavimo operacijas. Mes konstatavome kokybinį pagerėjimą kai kuriose srityse: Pirmiausia, mes nustatėme, kad į klimato problemas vis labiau atsižvelgiama valdymo procesuose. Vokietijoje, Lenkijoje ir Rumunijoje mes nustatėme kokybinį pagerėjimą tame, kaip atsižvelgiama į klimatą paraiškose dėl dotacijų, pavyzdžiui, reikalaujama aprašyti poveikį klimato kaitai ir susijusias rizikas, arba projekto indėlį į klimato kaitą. Po to mes nustatėme atvejų, kai buvo daromos pataisos siekiant daugiau dėmesio skirti klimato politikai (žr. 7 langelį).

7 langelis

Pavyzdžiai, kai audituotose ERPF ir SF programose klimato kaitai buvo skirta daugiau dėmesio

Vokietijoje, Federalinė aplinkos, gamtos apsaugos, statybų ir branduolinės saugos ministerija parengė vien tik nacionalinėmis lėšomis finansuojamą projektą, skirtą skatinti aktyvų aplinkosaugos partnerių dalyvavimą ERPF programavimo procese bei paremti aplinkosaugos ir klimato klausimų integravimą. Be kitų dalykų, vykdant projektą buvo parengti du programavimo vadovai. Juose pateikiama geros praktikos pavyzdžių, kaip klimato politiką įtraukti į įvairių sričių projektus. Buvo nurodyta, kad klimato koeficientai yra pirmasis žingsnis teisinga kryptimi, kadangi jais pabrėžiama, jog ekologinis tvarumas turi būti integruotas į visas priemones.

Pagal Vokietijos Saksonijos veiksmų programą, atrankos kriterijuose numatyta, kad bendrovių pastatai privalo būti renovuoti iki tokių energijos efektyvumo standartų, kurie viršytų teisinius reikalavimus 10 %. Be to, su energijos efektyvumu susijusių renovacijų atveju finansavimas yra nukreipiamas tik į tas projekto dalis, kurios sukuria pridėtinę klimato vertę, tuo tarpu anksčiau buvo remiamas visas projektas.

Rumunija didelių infrastruktūros projektų veiksmų programose taiko didesnius koeficientus projektams, labiau prisidedantiems prie energijos taupymo. Mes taip pat pastebėjome, kad Lenkijos ir Rumunijos nacionalinės valdžios institucijos nustatė tinkamumo finansuoti sąlygas, siekdamos sukurti didesnes sinergijas su atitinkamomis platesnėmis strategijomis, tokiomis kaip Tvarios energijos veiksmų planas ar Tvaraus judėjimo mieste planai.

73

Tikimasi, kad 2014–2020 m. iki 64 % su klimatu susijusių išlaidų pagal ERPF ir SF veiksmų programas sudarys investicijų kategorijos, kurioms taikomas 100 % ES klimato koeficientas. Tai reiškia, kad jais bus svariai prisidėta prie klimato kaitos tikslų (žr. 2 lentelę). Tai rodo padidėjimą palyginti su 2007–2013 m., kai didžioji dalis su klimatu susijusių išlaidų buvo susijusi su veikla, kurios indėlis į klimato kaitą buvo tik nedidelis (žr. 12 paveikslą).

12 pav.

Klimato politikos išlaidų dalis ir suma pagal ES klimato koeficientus per abu laikotarpius

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.

74

Nors 2014–2020 m. priemonių, laikomų glaudžiai susijusiomis su klimato politika, finansavimo padidėjimo buvo siekiama kiekvienoje iš trijų aplankytų valstybių narių, šio padidėjimo apimtis labai skiriasi. Lenkijoje ir Rumunijoje, daugiausia dėl tęstinės paramos geležinkeliams ir miesto transportui⁴⁸, beveik pusei visų veiksmų programų su klimatu susijusiam finansavimui taikytas 100 % koeficientas, tuo tarpu Vokietijoje 100 % koeficientas taikytas beveik visoms su klimatu susijusių veiksmų programų išlaidų, dėl jų reikšmingo indėlio į klimato politiką.

75

Tačiau buvo nustatyta, kad klimato politikos vaidmuo mokslinių tyrimų ir inovacijų bei mažų ir vidutinių įmonių srityse yra nedidelis. Mes nustatėme, kad Vokietijoje ir Rumunijoje audituotų programų atveju Komisija per programavimo derybas nepakankamai primygtinai reikalavo, kad būtų padidintas klimato politikos finansavimas mokslinių tyrimų ir plėtros ar verslo plėtros srityse programose, kur šis finansavimas buvo mažas arba kur jo nebuvo. Valstybės narės sugebėjo pasiekti 20 % tikslą net nekeisdamos finansavimo šiose srityse. Tai reiškia, kad buvo išnaudotos ne visos su klimatu susijusių veiksmų finansavimo galimybės.

Europos socialinio fondo galimas įnašas į klimato politiką dar ne visiškai išnaudotas

76

Komisija pripažino, kad išaugo žaliųjų darbo vietų paklausa: numatoma, kad 2020 m. energijos efektyvumo sektoriuje dirbs 2 milijonai darbuotojų, o atsinaujinančiosios energijos sektoriuje – 3 milijonai⁴⁹. „Žaliųjų darbuotojų“ skaičiaus padidinimas, leidžiantis patenkinti šią išaugusią paklausą, taps esminiu uždaviniu kuriant „žaliąją ekonomiką“. Dėl kvalifikuotų specialistų ir darbuotojų trūkumo žaliųjų darbo vietų sektoriuje turėtų išaugti išlaidos ir atsirasti vėlavimų⁵⁰, įgyvendinant su klimatu susijusius veiksmus.

77

Kita vertus, dėl perėjimo prie mažaanglės ekonomikos bus naikinamos darbo vietos iškastinio kuro sektoriuose, o atleisti šių sektorių darbuotojai privalės įgyti naujus įgūdžius⁵¹. Palyginti su kitais sanglaudos politikos fondais, ESF veiksmų programose klimato politikai aiškiai buvo skirta labai maža dalis, būtent 1,4 % iš 83 milijardų eurų.

78

Komisijos nuomone, ESF dalis, skirta su klimatu susijusioms išlaidoms ir nustatyta remiantis valstybių narių ESF veiksmų programose pranešta informacija, gali būti mažesnė už visą faktinį 2014–2020 m. laikotarpio ESF įnašą į klimato politiką, kuris taps žinomas tik po programos įgyvendinimo. Dėl to, kad Europos socialiniam fondui nebuvo nustatyti tinkami reikalavimai atsižvelgti į klimato politiką, yra praleista galimybė prisidėti prie mažaanglės ekonomikos kūrimo ir prie klimato politikos apskritai.

79

Tuo metu, kai buvo tvirtinamos 2014–2020 m. veiksmų programos, valstybės narės neprivalėjo pateikti Komisijai jokio ESF asignavimų klimato politikos tikslams pateisinimo. Todėl nebuvo sistemingai tikrinama, ar programos padėjo tenkinti žaliųjų darbo vietų paklausą ir ar jos prisidėjo kuriant mažaanglę ekonomiką.

Nėra esminių pokyčių bendros žemės ūkio politikos išlaidose, nors esama gerosios praktikos kaimo plėtros srityje

80

Šiame skirsnyje įvertinta, ar įtraukus klimato politiką į peržiūrimas tiesiogines žemės ūkio išmokas ir kaimo plėtros programas, buvo padarytas teigiamas kiekybinis poveikis klimato finansavimui – jis matuojamas padidėjusia klimato išlaidoms skiriamų lėšų dalimi – ir teigiamas kokybinis poveikis – matuojamas tuo, kad su klimatu susijusiems veiksmas skiriama daugiau dėmesio. Mes peržiūrėjome turimus įrodymus apie kompleksinės paramos sistemą ir tiesiogines žemės ūkio išmokas bei apie 2014–2020 m. kaimo plėtros programas Andalūzijoje, Lenkijoje ir Ronos-Alpių regione ir palyginome juos su 2007–2013 m. programomis.

Įvedus žalinimo išmoką, svarus tiesioginių išmokų indėlis į klimatą nėra garantuotas

81

Neseniai paskelbtoje savo ataskaitoje⁵² mes padarėme išvadą, kad BŽŪP pakeitimai 2014–2020 m. laikotarpiui, sumažino kompleksinės paramos taisyklių skaičių, atsisakant reikalavimų, kurie nebuvo pakankamai susiję su ūkininkavimo veikla.

82

Buvo įvestas žalinimo komponentas, kaip 2014–2020 m. laikotarpio bendros žemės ūkio politikos naujovė. Nors žalinimas ir apima su klimatu susijusius reikalavimus (žr. 53 dalį), jis daugiausia paremtas jau anksčiau taikytomis geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės sąlygomis, kurios apima panašias žemės ūkio praktikas, tokias kaip daugiamečių ganyklų apsauga ar kraštovaizdžio elementų išsaugojimas. Turimais duomenimis, žalinimo reikalavimai netaikomi 64 % tiesioginių išmokų gavėjų⁵³. Dėl to yra rizika, kad tiesioginių išmokų perorientavimas į klimato politiką bus ribotas. Komisija planuoja įvertinti žalinimo išmokų aplinkosauginius pasiekimus 2017 m. ir 2018 m. pabaigoje.

83

Tikimasi, kad 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos įnašas į tiesiogines žemės ūkio išmokas sudarys 288 milijardus eurų. Ši suma yra palyginama su 276 milijardų eurų tiesiogine parama, išmokėta gamintojams 2007–2013 finansiniais metais⁵⁴.

Klimato finansavimas kaimo plėtros srityje: dėmesio klimato politikai daugiau neskirta

84

Dėl kaimo plėtros ypatumų visų kaimo plėtros programų palyginimas nebuvo įmanomas, kadangi kiekvienos atskiros programos priemonės įgyvendinamos per įvairių rūšių veiklas. Remdamiesi trijų kaimo plėtros programų duomenimis, mes įvertinome klimato finansavimo dalį 2007–2013 m. ir palyginome ją su 2014–2020 m. planais. Nagrinėdami šias programas, mes nenustatėme jokio tikro investicijų padidėjimo ar sumažėjimo (žr. 4 lentelę).

4 lentelė

Klimato finansavimas 2007–2013 m. ir 2014–2020 m.

Peržiūrėtos kaimo plėtros programos | Įvertinta klimato finansavimo dalis 2007–2013 m. | Įvertinta klimato finansavimo suma 2007–2013 m. (milijardais eurų) | Klimato finansavimo dalis 2014–2020 m. | Klimato finansavimo suma 2014–2020 m. (milijardais eurų)
Andalūzija, Ispanija | 66,2 % | 1,38 | 55,0 % | 1,05
Lenkija (viena kaimo plėtros programa visai valstybei narei) | 37,0 % | 0,50 | 39,4 % | 0,34
Rona-Alpės, Prancūzija | 78,0 % | 0,51 | 75,0 % | 0,80

Šaltinis: Europos Audito Rūmų įverčiai, remiantis programavimo dokumentais.

Kaimo plėtros geroji praktika egzistuoja, tačiau dauguma atvejų niekas nesikeitė

85

Vertindami programas bet kokių kokybinių pagerėjimų požiūriu, kol kas mes nenustatėme jokių reikšmingų pokyčių pagrindiniuose valdymo proceso elementuose, tokiuose kaip reikalavimai ar tinkamumo finansuoti ir atrankos kriterijai. Tai ypač pasakytina apie finansiškai reikšmingas priemones, tokias kaip priemonės, skirtos vietovėms su gamtinėmis kliūtimis ar ekologiniam ūkininkavimui.

86

Kai kurių mažiau reikšmingų priemonių koncepcija buvo pakeista, jas labiau susiejant su klimato klausimais. Mes įvertinome, kad apie 10 % EŽŪFKP klimato finansavimo Ronos-Alpių regione, 22 % Lenkijoje ir 36 % Andalūzijoje yra susiję priemonėmis, kurios geriau atitinka klimato politiką, palyginti su 2007–2013 m. Mes nustatėme keletą besirandančios gerosios praktikos pavyzdžių, tiesiogiai prisidedančių prie klimato kaitos mažinimo (žr. 8 langelį).

8 langelis

Geresnės atitikties klimato kaitai pavyzdžiai audituotose EŽŪFKP programose

Kai kurios miškininkystės priemonės, kurias nagrinėjome Lenkijoje, Ronos-Alpių regione ir Andalūzijoje, buvo patobulintos, siekiant remti anglies sekvestraciją, ar padidinti miškų atsparumą klimato kaitai. Be to, Ronos-Alpių programose buvo priemonė, skirta remti investicijas į mažas, su mišku susijusias medienos kuro įmones, ir taip padedanti plėtoti vietoje generuojamą atsinaujinančią energiją.

Mes taip pat nustatėme trijų klimatui palankių agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonių koncepcijos pagerinimų. Lenkija pradėjo taikyti cheminę analizę, leidžiančią nustatyti organinės anglies kiekį dirvoje, ir auginti tarpines kultūras, padedančias pasiekti teigiamo organinės medžiagos balanso žemės ūkio sklypuose. Andalūzijoje, sprendžiant alyvuogių gamybą žlugdančios dirvožemio erozijos problemą, buvo įvesti nauji reikalavimai.

87

Mes taip pat nustatėme geros praktikos pavyzdžių 2007–2013 m. parengtose priemonėse, kurios vis dar įgyvendinamos 2014–2020 m. (žr. 9 langelį).

9 langelis

Klimato finansavimo regioninėje Ronos-Alpių programoje Prancūzijoje tęstinumo pavyzdys

Pagal 2014–2020 m. programą toliau finansuojami investiciniai projektai, tiesiogiai prisidedantys prie klimato kaitos mažinimo, pavyzdžiui, tobulinant žemės ūkiui skirtus metano gamybos metodus. Tikslas – pagerinti tiekimą ir panaudoti atsinaujinančiosios energijos šaltinius. Šiems projektams pagristai taikomas 100 % klimato koeficientas.

Toliau aprašytas projektas, gavęs finansavimą 2012 m. ir užbaigtas 2015 m., yra tokio projekto, skirto gaminti energiją iš atliekų, pavyzdys. Pusė atliekų indėlio į šią dujų gamyklą yra žemės ūkio kilmės, tuo tarpu kita pusė – tai vietos įmonės tiekiamos iš vietos žaliavų gaunamos žaliosios atliekos. Gautieji išdirbiai pagerina ūkio apsirūpinimo maistu galimybes ir taip pat patenkina vietos mokyklos ir kitų vietos patalpų šildymo poreikius. Visos EŽŪFKP tinkamos finansuoti išlaidos metano gamyklai sudarė 881 000 eurų. 37,36 % projekto finansavimo sudarė viešoji parama, – 105 000 eurų EŽŪFKP dotacijos ir 224 415 eurų nacionalinis bendrasis finansavimas.

Su klimatu susijusio žemės ūkio projekto pavyzdys

Šaltinis: Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes.

Labai mažai padidintas dėmesys klimato politikai Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fonde

88

Klimato politika nebuvo integruota į 2007–2013 m. Europos žuvininkystės fondą ir todėl Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas nepaskaičiavo fondo indėlio į klimato politiką per šį laikotarpį. Mes įvertinome⁵⁵, kad EŽF indėlis į klimato politiką 2007–2013 m. turėjo sudaryti apie 1 milijardą eurų, arba 26 % fondo lėšų. 2014–2020 m. klimato politikos indėlių, kuriuos pateikė valstybės narės visose EJRŽF veiksmų programose, suvestiniai įverčiai (žr. 43 dalį) taip pat sudaro apie 1 milijardą eurų arba 18 % EJRŽF lėšų.

89

Viena iš šio absoliučiosios vertės stabilumo priežasčių yra ta, kad buvo sumažinta parama, kurią EJRŽF skyrė žvejybos laivyno valdymo priemonėms. Atitinkamai sumažėjo parama variklių keitimo arba modernizavimo bei nuolatinio ir laikino žvejybos veiklos nutraukimo veiklai, kurios priemonės atsekamos taikant atitinkamai 100 %, 100 % ir 40 % koeficientus.

90

Mes palyginome dabartinį teisinį pagrindą su 2007–2013 m. laikotarpiu, kad įsitikintume, ar dabartinis jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas geriau integruoja klimato kaitos tikslus į savo priemonių turinį. Tai buvo padaryta atžvilgiu tų priemonių, kurias galima atsekti iki 2007–2013 m. laikotarpio. Tiesioginės ir aiškios nuorodos į klimato kaitos tikslus, tiek mažinimo, tiek prisitaikymo, tebėra retos, ir dėl to žuvininkystės fondas nepadidino savo indėlio į klimato politiką aprėpties (žr. 10 langelį).

10 langelis

Geresnės atitikties klimato kaitai pavyzdžiai audituotose Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo programose

Lyginant su ankstesniuoju laikotarpiu, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo programose mes nustatėme nedaug patobulinimų. Iš 50 iš EJRŽF remtų priemonių buvo pagerintos trys buvusios priemonės⁵⁶, skirtos integruoti klimato politiką, ir buvo sukurtos dvi naujos priemonės su klimato kaitos tikslais⁵⁷. Be to, EJRŽF dabar turi atskirą energijos efektyvumo ir klimato kaitos mažinimo priemonę, nors panašūs veiksmai buvo tinkami finansuoti ir anksčiau. Ši aiškiai su klimatu susijusi priemonė, kuri atsekama taikant 100 % koeficientą, turėtų būti naudinga 3 738 projektams visoje ES, kurių didžioji dauguma būtų susijusi su variklių pakeitimu ir modernizavimu.

22 Europos Žemės stebėjimo programos (COPERNICUS), Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa. Komisija tikisi, kad šios trys programos prisidės prie šios biudžeto srities klimato finansavimo 43 %.

23 Komisijos duomenimis, vienintelė išimtis yra klimato atsekimas, taikomas išorės priemonėms, kaip pranešė Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas Europos bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai. Šią sritį mes auditavome (žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 17/2013 „ES kovos su klimato kaita finansavimas išorės pagalbos teikimo kontekste“ (http://eca.europa.eu)).

24 Afrikos plėtros bankas, Azijos plėtros bankas, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas, Europos investicijų bankas, Amerikos valstybių plėtros bankas ir Tarptautinė finansų korporacija, Pasaulio banko grupė.

25 COM(2014) 903 final, 2014 m. lapkričio 26 d., „Investicijų planas Europai“, 7, 10 ir 11 puslapiai.

26 Komisijos 2015 m. pabaigos įvertis, žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 19/2016 „ES biudžeto įgyvendinimas finansinėmis priemonėmis: ko reikėtų pasimokyti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio“ 21 dalis (http://eca.europa.eu).

27 Ši Europos investicijų banko ir Komisijos sukurta finansinė priemonė, priklausanti programai LIFE, siekia panaudoti viešąsias lėšas, kaip privataus investavimo į gamtos kapitalą svertą.

28 Tikimasi, kad 2015–2017 m. iš Gamtos turtų finansavimo priemonės bus skirta nuo 100 iki 125 milijonų eurų.

292016 m. rugsėjo 14 d. SWD(2016) 299, pridedamas prie daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros COM(2016) 603 final.

30 Žr. Klimato politikos generalinio direktorato 2015 m. metinę veiklos ataskaitą, p. 7.

31 Pavyzdžiui, Komisija nurodė į savo patirtį taikant kai kuriuos įrankius biudžete (tokius kaip CO2MPARE) ir į EIB, Pasaulio banko ir kitų tarptautinių finansų įstaigų bei privačių investuotojų (kaip antai SEI metrics, IIGCC) taikomas metodikas.

32 Žr. diagramą Klimato politikos generalinio direktorato 2015 m. metinėje veiklos ataskaitoje, p. 12.

33 Tai visų pirma mokslinių tyrimų programos (išskyrus programą „Horizontas 2020“) ir išlaidų programos pagal biudžeto išlaidų kategorijas, susijusias su saugumu ir pilietybe ir su ES išorės santykiais.

34 Remdamiesi 11,4 % lygiu, kurio tikimasi pasiekti 2014–2016 m. laikotarpiu, mes įvertinome, kad norint pasiekti bendrą 20 % tikslą, per likusį 2017–2020 m. laikotarpį turėtų buti pasiektas 23,2 % lygis.

35 Tačiau viso 2014–2020 m. laikotarpio įnašas įvertintas 16,3 %, kadangi išmokos už klimatui ir aplinkai naudingas žemės ūkio praktikas, vadinamosios „žalinimo išmokos“, buvo įtrauktos į skaičiavimą tik nuo 2016 m.

36 Šios trys ūkininkavimo praktikos yra: pasėlių įvairinimas, ekologiniu požiūriu svarbios vietovės turėjimas žemės ūkio paskirties žemės plote ir esamų daugiamečių žolynų išsaugojimas.

372014 m. kovo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 215/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, nuostatų dėl paramos, susijusios su klimato kaita, metodikos, orientyrų ir siektinų reikšmių nustatymo veiklos rezultatų plane ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų intervencinių veiksmų kategorijų nomenklatūros įgyvendinimo taisyklės (OL L 69, 2014 3 8, p. 65).

38 Tipinio projekto pagal aplinkos paprogramę pavyzdys būtų nuotekų valymo įrenginių plėtojimas siekiant mažinti priimančiųjų vandenų teršimą. Pagrindinis tikslas yra aplinkosauginis, t. y., taršos mažinimas, tačiau toks projektas iš dalies galėtų apimti miesto kanalizacijos tinklus ir tuo prisidėti prie prisitaikymo prie klimato kaitos per potvynių valdymą.

39 Tipinio projekto pagal Klimato politikos paprogramę pavyzdys būtų esamų pastatų renovacija, siekiant taupyti energiją ir mažinti išmetamų šiltnamio dujų kiekį.

40 Komisijos duomenimis, duomenys apie su klimatu susijusias išlaidas iki šiol neapima kai kurių finansinių priemonių, kur šios išlaidos yra atsekamos projekto lygmeniu, kitaip sakant, „iš apačios į viršų“ būdu (InnovFin SMEG ir InnovFin SME VC), kuris taikomas dėl dvimečio Europos investicijų fondo ataskaitų teikimo pobūdžio.

412013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (OL L 347, 2013 12 30, p. 965) nustato, kad daugiametėse „Horizontas 2020“ programose privalo būti atitinkama nuoroda į su klimatu susijusių išlaidų sumą.

42 Programuojami veiksmai turi aiškų teminį tikslą, atitinkantį vieną ar kelias Komisijos darbo programoje nustatytas temas. „Iš apačios į viršų“ veiksmams, teminiai tikslai nėra iš anksto nustatyti ir gali labai priklausyti nuo projekto pobūdžio.

43 Kokia „iš apačios į viršų“ veiksmų dalis gali būti laikoma susijusia su klimatu, priklauso nuo tyrėjo pasiūlymų, kurie yra vertinami atsižvelgiant į jų mokslinę vertę.

44 Duomenų šaltinis yra 2017 m. biudžeto projekto 1A išlaidų kategorijos „Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui“ 3.2.2 skirsnis „Indėlis į klimato politikos integravimą“. Skaičiavimas paremtas tuo, kad 2015–2017 m. (kaip ir 2014 m.) „iš apačios į viršų“ veiksmai sudarė 35 % viso biudžeto ir kad tuo laikotarpiu (kaip ir 2014 m.) su klimatu susiję buvo 8,5 % „iš apačios į viršų“ veiksmams skirto biudžeto.

45 Strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinių direktorių grupė 2015 m. lapkričio 12 d. patvirtino į veiksmų planą įtrauktas priemones, skirtas klimato politikai integruoti į programą „Horizontas 2020“, ir su klimatu susijusias išlaidas.

46 Pavyzdyje pateiktas projektas skirtas pailiustruoti ERPF ir SF išlaidas klimato politikai. Mes neauditavome jo veiksmingumo ar jo ekonominio veiksmingumo. Žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 21/2012 „Sanglaudos politikos investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ekonominis veiksmingumas“, skirtą su atsinaujinančiąja energija susijusiems ekonominio veiksmingumo klausimams (http://eca.europa.eu).

47 Įskaitant didelio efektyvumo bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą ir centralizuotą šilumos tiekimą.

48 Šie projektai laikomi 40 % susiję su klimatu.

49 Žr. 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Ekologiško augimo darbo vietų kūrimo potencialo išnaudojimas“.

50 JK Bendruomenių Rūmų Aplinkosaugos audito komiteto ataskaitoje „Žaliosios darbo vietos ir įgūdžiai“ („Green Jobs and Skills“) teikiama išvada, kad „Dėl to, kad siekiant užpildyti įgūdžių trūkumą, kliaujamasi išskirtinai rinka, yra vėluojama kurti žaliąją ekonomiką“ http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200910/cmselect/cmenvaud/159/159i.pdf

51 Žr. EBPO ataskaitos „Politikų derinimas pereinant prie mažaanglės ekonomikos“ 324 ir 325 dalys http://www.oecd.org/env/Aligning-policies-for-the-transition-to-a-low-carbon-economy-CMIN2015-11.pdf

52 Specialioji ataskaita Nr. 26/2016 „Padidinti kompleksinės paramos veiksmingumą ir padaryti ją paprastesnę tebėra didelė problema“ (http://eca.europa.eu).

532016 m. birželio 22 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Žalinimo politikos apžvalga praėjus vieniems metams“. SWD(2016) 218 final, žr. 2 priedo 3/6 dalį, p. 14.

54 Ši suma buvo įvertinta, sudėjus negalutinius pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003) (OL L 270, 2003 10 21, p. 1) ir Tarybos reglamentą Nr. 73/2009 (OL L 30, 2009 1 31, p. 16) skirtų tiesioginių išmokų gamintojams skaičius, pateiktus ataskaitose dėl tiesioginės paramos ūkininkams paskirstymo 2007–2013 finansiniais metais: http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/beneficiaries/direct-aid/index_en.htm

55 Mūsų įvertis buvo daugiausia paremtas metodika, kurią Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas taikė 2014–2016 m. biudžeto dokumentams, nors mes taip pat įtraukėme EŽF nuolatinio ir laikino žvejybos veiklos nutraukimo priemones, taikydami atitinkamai 100 % ir 40 % koeficientus. Šis pridėjimas yra vienintelis nuokrypis nuo Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato taikomos metodikos, kadangi jis nominaliąja verte atspindi koeficientą, skirtą žvejybos laivyno pajėgumų pritaikymo priemonėms, nustatytoms 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1232/2014, iš dalies keičiančiame Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 215/2014, kad būtų patikslintos jame pateiktos nuorodos į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014, ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 215/2014 (OL L 332, 2014 11 19, p. 5).

56 Šios dvi priemonės, susijusios su „Pavojingų meteorologinių reiškinių ir ekologinių avarijų atvejams skirtais savitarpio pagalbos fondais“ ir „Akvakultūros išteklių draudimu“.

57 Šios priemonės buvo susijusios su „Vidaus vandenų žvejyba ir vidaus vandenų gyvūnija ir augalija“, su „Produktyviomis investicijomis į akvakultūrą“ ir su „Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimu“. Daugiausia nuorodos buvo daromos į energijos efektyvumą.

Išvados ir rekomendacijos

91

ES institucijos 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje politiškai įsipareigojo integruoti klimato politiką į visas ES biudžeto išlaidas bei užtikrinti, kad bent kas penktas ES biudžeto euras būtų panaudotas su klimatu susijusiai veiklai. Pagrindinis šio pasižadėjimo tikslas – reaguoti į klimato kaitą ir patenkinti susijusius didelius investicijų poreikius. Mes siekėme nustatyti, ar tikslas išleisti bent 20 % ES biudžeto su klimatu susijusiems veiksmams galėjo būti pasiektas ir ar taikytas metodas galėjo sukurti pridėtinę vertę pasiekiant didesnį ir tikslingesnį klimato politikos finansavimą.

92

Mes nustatėme, kad yra dirbamas ambicingas darbas ir kad, apskritai imant, įgyvendinant šį tikslą pasiekta pažangos. Tačiau yra didelė rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas, jei, kovojant su klimato kaita, nebus padidintos pastangos. Įgyvendinat šį tikslą, buvo pasiektas didesnis ir tikslingesnis klimato politikos finansavimas kai kuriuose Europos struktūriniuose ir investicijų fonduose, konkrečiai Europos regioninės plėtros fonde ir Sanglaudos fonde. Tačiau kitose srityse, kaip antai Europos socialiniame fonde, žemės ūkio ir kaimo plėtros ir žuvininkystės srityse, iš esmės niekas nesikeitė, kitaip sakant šių fondų atveju nebuvo apčiuopiamo perėjimo prie klimato politikos.

Pasiekta bendra pažanga, tačiau yra didelė rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas

93

Tikslas panaudoti „bent 20 %“ ES biudžeto klimato politikai yra ES strategijos „lyderės vaidmuo kovojant su klimato kaita“ dalis ir yra aiškus įsipareigojimas kovoti su klimato kaita. Komisijos skaičiai rodo, kad klimato politikai skirto finansavimo dalis 2014–2016 m. sudarė vidutiniškai 17,6 % (žr. 26, 40 ir 41 dalis).

94

Iki šiol nėra priemonės, kuri teiktų atnaujintus daugiamečius subendrintus duomenis apie pažangą visame ES biudžete siekiant šio tikslo. Komisija neseniai atnaujino su klimatu susijusių išlaidų duomenis už visą 2014–2020 m. laikotarpį daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros kontekste. Komisijos vertinimu, klimato politikai iš viso bus skirta 18,9 %, taigi 20 % tikslas nebus pasiektas (žr. 44 dalį).

95

Komisijos ir valstybių narių taikomo atsekimo metodo trūkumai susiję su ataskaitų teikimu ir išsamumu. Atsekimo metode nepakankamai atsižvelgiama į visus ES išlaidų klimato politikai padarinius, susijusius su finansinėmis priemonėmis ir nebalansiniais straipsniais, nepaisant to, kad jie vis dažniau naudojami (37 ir 38 dalys). Jame taip pat neatskirtos mažinimo ir prisitaikymo priemonės, todėl yra sunku įvertinti šių skirtingų veiksmų, reaguojant į klimato kaitą, finansavimo lygį (36 dalis).

1 rekomendacija. Patikimas daugiametis konsolidavimas

Komisija turėtų kasmet atlikti patikimą daugiametį konsolidavimą, siekdama nustatyti, ar klimato išlaidos leidžia laiku pasiekti 20 % tikslą.

Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. gruodžio mėn.

2 rekomendacija. Išsamus ataskaitų teikimo pagrindas

a)Komisija kasmet savo metinėje valdymo ir veiksmingumo ataskaitoje turėtų teikti konsoliduotą informaciją apie pažangą siekiant bendro 20 % tikslo, ir taip pat teikti išsamią informaciją šiuo klausimu kiekvienoje atitinkamoje metinėje veiklos ataskaitoje. Taip pat galėtų būti teikiami duomenys apie veiksmų planų, ten, kur jie taikomi, vykdymo pažangą. Be to, turėtų būti teikiama informacija apie finansinių priemonių įnašą į klimato politiką.

b)Valstybės narės savo metinėse įgyvendinimo ataskaitose Komisijai turėtų pranešti apie pasidalijamojo valdymo sritis, kuriose yra galimybių vykdyti klimato politiką, nurodydamos, kaip jos planuoja vykdyti klimato politiką šiose srityse.

Tikslo įgyvendinimo data: kasmet, pradedant 2016 m. metinėmis ataskaitomis.

c)Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad duomenys apie mažinimą ir prisitaikymą būtų renkami atskirai.

Tikslo įgyvendinimo data: tokios sistemos parengimas kitai daugiametei finansinei programai.

96

Mes įvertinome, kad norint iki 2020 m. pabaigos pasiekti bendrą 20 % tikslą, per likusius šio programavimo laikotarpio metus, t. y. 2017–2020 m., klimato finansavimo dalį būtina padidinti vidutiniškai 22 % (46 dalis). Daugiausia prie šio tikslo prisideda žemės ūkis, kaimo plėtra ir sanglaudos politika, po to – mokslinių tyrimų programa „Horizontas 2020“ (33 dalis). Nebuvo parengta jokio bendro plano, kuriame būtų numatyta, kurios finansavimo priemonės ir kokiu mastu galėtų prisidėti (26 dalis). Taigi panašu, kad tai ne geriausias būdas nustatyti, koks turi būti skirtingo pobūdžio išlaidų programų indėlis į klimato politiką.

3 rekomendacija. Klimato kaitos poreikių vertinimas

Planuodama galimą indėlį į klimato politiką iš atskirų biudžeto eilučių ar finansavimo priemonių, Komisija turėtų užtikrinti, kad tokie planai būtų grindžiami realistiniu ir patikimu klimato poreikių vertinimu ir kiekvienos srities galimybėmis prisidėti prie bendro tikslo.

Tikslo įgyvendinimo data: tokios sistemos parengimas kitai daugiametei finansinei programai.

97

Numatoma, kad pagrindinės šio audito metu nagrinėtos sritys sudarys 84,5 % numatomo indėlio į klimato politikos tikslą. Kai kurioms sritims, susijusioms su programa „Horizontas 2020“, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai, programa LIFE ir Europos regioninės plėtros fondu, nustatyti su klimatu susiję tikslai, prisidedantys prie jų indėlio (28 ir 29 dalys). Tačiau yra didelių rizikų, galinčių neigiamai paveikti numatytą žemės ūkio, kaimo plėtros ir mokslinių tyrimų indėlį (49–51 dalys).

98

Komisijos metodas, taikytas pažangai, siekiant 20 % tikslo, planuoti ir matuoti visame ES biudžete buvo pagrįstas tarptautiniu mastu pripažinta metodika. Komisijos ir audituotų valstybių narių nuomone, tai pragmatiškas klimato išlaidų atsekimo metodas. Tačiau taikant ES klimato koeficientus, kai kuriose srityse nebuvo sistemingai laikomasi konservatyvumo principo, siekiant išvengti perdėtų klimato finansavimo vertinimų (35 dalis).

99

Prielaidos dėl tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klimato politikos tikslą yra nepakankamai pagrįstos. Jei būtų laikomasi konservatyvumo principo, klimato indėlių įverčiai būtų 9 milijardais eurų mažesni (53 ir 54 dalys). Dėl ES klimato koeficientų taikymo kaimo plėtros indėlis į klimato politiką buvo perdėtas. Taikant EŽŪFKP metodą nebuvo tinkamai diferencijuoti skirtingi atskirų veiklų indėliai į klimatą ir dėl to šie indėliai į klimatą buvo perdėti. Mūsų vertinimu EŽŪFKP klimatui skirtos sumos turėtų būti sumažintos 23,9 milijardo eurų (58 dalis).

100

Mes įvertinome, kad šie patikslinimai iš viso turėtų sumažinti žemės ūkio ir kaimo plėtros klimato finansavimo indėlį maždaug 33 milijardais eurų arba maždaug 15 % bendrojo tikslo (51, 54 ir 58 dalys).

4 rekomendacija. Ištaisyti perdėtus įverčius

Komisija ir valstybės narės turėtų pritaikyti konservatyvumo principą ir ištaisyti perdėtus įverčius EŽŪFKP srityje peržiūrėdamos ES klimato koeficientų rinkinį.

Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. gruodžio mėn.

101

Mokslinių tyrimų programa „Horizontas 2020“ nepasiekė savo 35 % tikslo ir turi įveikti atotrūkį. Nors tai, kad Komisija parengė veiksmų planą, teikia vilčių, šiame plane nėra pakankamai detaliai nustatyta, kaip tikimasi tą atotrūkį įveikti 60–64 dalys).

102

Be šių rizikų, kurios paveikia klimato indėlio užtikrinimą pagrindinėse srityse, norint pasiekti 20 % tikslą kitose, ne tokiose reikšmingose prisidedančiose srityse, pastangos turėtų būti padvigubintos. Mes negalėjome rasti įrodymų, tokių, kaip, pavyzdžiui, veiksmų planas, kad Komisija didina pastangas šiose srityse ir kaip galėtų būti pasiektas toks padvigubinimas (47 dalis).

5 rekomendacija. Parengti veiksmų planus

Kai tik atlikus metinį konsolidavimą nustatoma, kad kurios nors srities numatytasis indėlis gali būti nepasiektas, Komisija turėtų parengti veiksmų šioje srityje planą, kuriame būtų detaliai nustatyta, kaip ji tikisi užtikrinti atsilikimo įveikimą.

Tikslinė įgyvendinimo data: iki 2017 m. kovo mėn. parengti veiksmų planus.

103

Komisijos taikomas klimato politikos finansavimo lygių vertinimo metodas iš esmės paremtas planinių išlaidų identifikavimu. Tačiau šiame metode slypi savaiminė rizika, kadangi planuojamos išlaidos nebūtinai pavirsta faktinėmis išlaidomis. Todėl būtina įvertinti faktinį klimato finansavimo indėlių įgyvendinimą, tuo pat metu išvengiant neproporcingai didelių administracinių išlaidų. Komisija iki šiol neparengė procedūros kaip tą padaryti (46 dalis). Tačiau faktinio 20 % tikslo įgyvendinimo stebėjimas nesuteiks jokios informacijos apie klimato politikai skirtomis išlaidomis pasiektus rezultatus. Mes nustatėme, kad informacija apie tai, kokius fondai planuoja pasiekti ar pasiekė rezultatus mažinant išmetamų šiltnamio dujų kiekį, yra pateikta tik atskirų biudžeto dalių atveju ir nėra palyginama (47 dalis).

6 rekomendacija. Parengti rodiklius, leidžiančius stebėti faktines su klimato politika susijusias išlaidas ir atitinkamus rezultatus

Komisija turėtų:

a)bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, pasidalijamojo valdymo srityse parengti suderintą ir proporcingą faktinių su klimato politika susijusių išlaidų stebėjimo sistemą;

b)atsižvelgdama į savo iniciatyvą „į rezultatus orientuotas biudžetas“, nustatyti su klimatu susijusius rezultatų rodiklius visose srityse, kurios prisideda prie tikslo pasiekimo, ypač tokius, kurie leidžia įvertinti išmetamų šiltnamio dujų kiekį ir jo sumažinimą ES finansuojamomis priemonėmis;

c)sudaryti geresnes sąlygas valstybėms narėms keistis gerąją praktika, su klimatu susijusių rezultatų rodiklių taikymo srityje.

Tikslo įgyvendinimo data: 2018 m. gruodžio mėn.

Kai kurie Europos struktūriniai ir investicijų fondai daugiau ir tikslingiau finansuoja klimato politiką, tačiau kituose iš esmės niekas nesikeitė

104

Planuojama, kad su klimatu susijusios išlaidos 2014–2020 m. visose ERPF ir SF programose, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo pagrindą, palyginti su 2007–2013 m., padidės nuo 32,4 milijardo eurų iki 54,7 milijardo eurų. Be finansavimo padidėjimo, mes taip pat nustatėme, kad kai kuriose srityse, tokiose kaip programų valdymo procesas ar finansuojamų investicijų tipas, klimato politikai skiriama daugiau dėmesio ir taikomos geros praktikos (69 ir 70 dalys).

105

Tačiau, kalbant apie Vokietijoje ir Rumunijoje audituotas programas, mes nustatėme, kad Komisija derybų dėl programavimo metu nepakankamai primygtinai reikalavo padidinti klimato politikos finansavimą, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir plėtros bei verslo plėtros srityse. Tai reiškia, kad buvo ištirtos ne visos su klimatu susijusių veiksmų finansavimo galimybės (75 dalis).

106

Taip pat galėtų būti padidintas potencialus Europos socialinio fondo įnašas į klimato politiką, atsižvelgiant į didėjančią žaliųjų darbo vietų paklausą ekonomikoje. Mes nustatėme, kad ESF veiksmų programose klimato politikai buvo skirta labai maža, 1,4 % dalis iš 83 milijardų eurų. Komisija netikrino, ar programos padėjo tenkinti žaliųjų darbo vietų paklausą ir ar jos prisidėjo kuriant mažaanglę ekonomiką (76–79 dalys).

107

Nepaisant atsirandančios geros praktikos, žemės ūkio, kaimo plėtros ar žuvininkystės politikose nebuvo apčiuopiamo perėjimo prie klimato politikos.

108

Įvedus žalinimo išmoką, svarus tiesioginių išmokų indėlis į klimatą nėra garantuotas Ši nauja schema, nors ir turinti tam tikrą poveikį klimato politikai, faktiškai išlieka paremta jau egzistuojančiomis žemės ūkio praktikomis (81 ir 83 dalys). Audituotose kaimo plėtros programose mes nenustatėme jokio tikro investicijų padidėjimo ar sumažėjimo. Kalbant tikslingesnį klimato politikos finansavimą, mes nenustatėme jokių reikšmingų pokyčių pagrindiniuose valdymo proceso elementuose, tokiuose kaip reikalavimai ar tinkamumo finansuoti ir atrankos kriterijai. Kai kurių mažiau reikšmingų priemonių koncepcija buvo pakeista, jas labiau susiejant su klimato klausimais. Mes taip pat nustatėme keletą besirandančios gerosios praktikos pavyzdžių, tiesiogiai prisidedančių prie klimato kaitos mažinimo (84–87 dalys).

109

Tik labai mažai buvo padidintas dėmesys klimato politikai jūrų reikalų ir žuvininkystės fonde. Tiesioginės ir aiškios nuorodos į klimato kaitos tikslus, tiek mažinimo tiek prisitaikymo, tebėra retos. Dėl to žuvininkystės fondas nepadidino savo indėlio į klimato politiką aprėpties (88–90 dalys).

7 rekomendacija. Išnagrinėti visas potencialias galimybes ir užtikrinti tolesnį faktinį perėjimą prie klimato politikos

Komisija turėtų:

a)nustatyti sritis, kuriose klimato politikos potencialas nėra pakankamai išnaudotas, kaip, pavyzdžiui, Europos socialiniame fonde, ir parengti veiksmų planus, skirtus padidinti indėlį į klimato politiką šiose srityse;

b)Komisija ir valstybės narės turėtų sustiprinti klimato politikos integravimą į žemės ūkį, kaimo plėtrą ir žuvininkystę, pavyzdžiui, rengdama naujas arba tikslindama jau esamas kovai su klimato kaita skirtas priemones.

Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. gruodžio mėn.

Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Phil WINN OWEN, 2016 m. spalio 26 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Klaus-Heiner LEHNE

Priedas

Priedas

Kaimo plėtros politikos srityje naudojama Audito rūmų koeficientų matrica

Siūloma matrica, kuri yra pagrįsta audito vizitais į valstybes nares ir Komisijos užsakytu pritaikytu parengtiniu tyrimu, kompensuoja nepakankamą ES klimato koeficientų diferencijavimą pagal priemones.

Remdamiesi valstybėse narėse išnagrinėtais atvejų tyrimais, literatūros apžvalga¹, Komisijos vidaus dokumentais ir pritaikytais tarptautiniais standartais², mes pirmiausia nustatėme atnaujintą klimato koeficientų matricą, kurioje atsižvelgiama į priemones ir jų politikos tikslus, pateikiamus pagal prioritetines sritis (žr. toliau). Po to, mes nustatėme EŽŪFKP sumas pagal priemones ir prioritetines sritis. Mes rėmėmės Komisijos pateiktais duomenimis. Vienintelis atvejis, kai mums teko pasiremti prielaida, buvo Sąjungos 4 prioritetas³. Galiausiai, toliau pateiktoje matricoje mes pritaikėme klimato koeficientus atitinkamoms EŽŪFKP sumoms.

1 Ši matrica buvo parengta remiantis Komisijos užsakytu parengtiniu tyrimu, „Klimato išlaidų ES biudžete atsekimas po 2013 m.“ („Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU budget“), detalus BŽŪP vertinimas, 5.4 lentelė (p. 25–30).

2 EBPO Rio rodikliai ir daugiašalių plėtros bankų, tokių kaip Pasaulio bankas, parengti atsekimo principai.

3 Atsižvelgiant į Komisijos „strateginio programavimo gaires“, Sąjungos 4 prioritetas yra suprogramuotas kaip „vientisas“, kitaip sakant EŽŪFKP išlaidos nėra skirstomos pagal atskiras sritis. Todėl EŽŪFKP išlaidas pagal šį prioritetą mes padalinome iš trijų ir skyrėme vienodą EŽŪFKP sumą kiekvienai iš trijų 4 prioriteto prioritetinių sričių: 4A prioritetinei sričiai (biologinės įvairovės atkūrimas, išsaugojimas ir didinimas), 4B sričiai (vandentvarkos gerinimas, įskaitant trąšų ir pesticidų valdymo gerinimą) ir 4C sričiai (dirvožemio erozijos prevencija ir dirvožemio valdymo gerinimas).

Siūloma matrica

| Prioritetai ir PS | 2 prioritetas | 3 prioritetas | 4 prioritetas | 5 prioritetas | 6 prioritetas
Visų tipų ūkių gyvybingumo ir konkurencingumo visuose regionuose stiprinimas ir inovacinių ūkių technologijų skatinimas | Maisto grandinės organizavimo, gyvūnų gerovės ir rizikos valdymo žemės ūkyje skatinimas | Su žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių ekosistemų atkūrimas, išsaugojimas ir gerinimas | Išteklių efektyvumo skatinimas ir perėjimo prie klimato kaitai atsparios mažaanglės ekonomikos rėmimas žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose | Socialinės įtraukties, skurdo mažinimo ir ekonominės plėtros skatinimas kaimo vietovėse
Priemonės kodas | Priemonės pavadinimas | Visoms prioritetinėms sritims | Pirminės produkcijos gamintojų konkurencingumo didinimas, gerinant jų integravimą į žemės ūkio maisto produktų grandinę | Ūkių rizikos prevencijos ir valdymo rėmimas | Bioįvairovės atkūrimas, išsaugojimas ir gerinimas | Vandentvarkos, įskaitant trąšų ir pesticidų valdymą, gerinimas | Dirvožemio erozijos prevencija ir dirvožemio valdymo gerinimas | Visoms prioritetinėms sritims | Visoms prioritetinėms sritims
1 | Žinių perdavimas ir informavimo veikla | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
2 | Konsultavimo paslaugos, ūkio valdymo ir ūkininkų pavadavimo paslaugos | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
3 | Žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemos | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 0 %
4 | Investicijos į materialųjį turtą | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
5 | Nuo gaivalinių nelaimių nukentėjusio žemės ūkio gamybos potencialo atkūrimas ir atitinkamų prevencinių priemonių diegimas | 0 % | 0 % | 100 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
6 | Ūkio ir verslo plėtra | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
7 | Pagrindinės paslaugos ir kaimų atnaujinimas kaimo vietovėse | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
8 | Investicijos į miško plotų plėtrą ir miškų gyvybingumo gerinimą | 0 % | 0 % | 40 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 0 %
9 | Gamintojų grupių steigimas | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
10 | Agrarinė aplinkosauga ir klimatas | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
11 | Ekologinis ūkininkavimas | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
12 | Programos „Natura 2000“ ir Vandens pagrindų direktyvos mokėjimai | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
13 | Mokėjimai už vietoves, kuriose yra gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 0 %
14 | Gyvūnų gerovė | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
15 | Miškų aplinkosauga, klimato srities paslaugos ir miškų išsaugojimas | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
16 | Bendradarbiavimas | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
17 | Rizikos valdymas | 0 % | 0 % | 40 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
18 | Papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų Kroatijoje finansavimas | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 %
19 | LEADER: „Iš apačios į viršų“ gebėjimų, skatinančių naujoviškų metodų kūrimą sprendžiant klimato kaitos uždavinius, stiprinimas | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
20 | Techninė pagalba | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 %

Komisijos atsakymas

Santrauka

I

Komisija yra ryžtingai nusiteikusi kovoti su klimato kaita. ES strategija, kuria siekiama pereiti prie klimato kaitos poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, pagrįsta politikos priemonėmis, kuriomis taip pat siekiama keisti investavimo modelius. Prie šio perėjimo proceso prisidedama ir jį paspartinti siekiama panaudojant viešąsias ES ir valstybių narių nacionalinių biudžetų išlaidas.

Siūlymu integruoti klimato politiką į ES biudžetą¹ ir padidinti klimato reikalams skirtas išlaidas iki 20 % biudžeto lėšų, Komisija siekė, kad ES biudžetas taptų akstinu klimato politikos integravimo procese. Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas integravimui pritarė² ir patvirtino, kad 20 % yra tinkamas paramos lygis.

II

Europos Vadovų Taryba aiškiai patvirtino Komisijos pateiktą klimato politikos integravimo į biudžetą strategiją kaip pagrindinį tikslą, kurio įgyvendinimas neatsiejamas nuo politinio tikslo bent 20 % ES išlaidų pagal dabartinę DFP skirti su klimato politika susijusiems reikalams.

Be integravimo klausimo daugiametėje finansinėje programoje (DFP) taip pat pateikiama specialioji klimato politikai skirta programa.

IV

Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad vykdomas ambicingas darbas ir kad būtina ir toliau dėti pastangas, kad integravimo procesas vyktų dar sklandžiau. Kartu Komisija mano, kad tiek į programų rengimą įtraukiant su klimatu susijusias nuostatas, tiek formuluojant bendrą kiekybinę integravimo strategiją, padaryta reikšminga pažanga, ir tai yra skaidrus pagrindas tolesniems veiksmams.

Vis dėlto, Komisija pažymi, kad potencialus kiekvieno iš fondų indėlis priklauso nuo to, kokia yra pirminė tų fondų paskirtis, todėl labai svarbu, kad indėliams programuoti ir jų stebėsenai vykdyti skirtos sistemos atitinkamai skirtųsi kiekvieno fondo atžvilgiu. Be to, bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reforma lėmė reikšmingą klimato politikai skirto finansavimo padidinimą, palyginti su 2007–2013 m. laikotarpiu. Komisija mano, kad klimato politikos reikšmė nuolat didėja.

V

DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, kuri paskelbta 2016 m. rugsėjo 14 d., Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 20 % tikslo. Remiantis naujausiais duomenimis, pateiktais Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (2016) 299, pridedamame prie Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros (COM(2016) 603), 2014–2020 m. laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio programavimo laikotarpiu tai sudarys maždaug 18,9 %.

Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 28 dalies pastabas.

VI

Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų prielaidas. Komisija nurodo, kad ji yra nustačiusi išsamią naujovišką EBPO Rio rodikliais pagrįstą atsekimo metodiką.

Tačiau kartu Komisija pripažįsta būtinybę ir toliau dėti pastangas, kad klimato aspektas taptų svarbesnis ES programose, įskaitant ir tas, kurias paminėjo Audito Rūmai.

Rengiant Komisijos taikomą metodą, buvo dirbama skaidriai, koordinuojant veiksmus. ES klimato politikos finansavimo žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje lygių vertinimo strategija yra patikima. Atitinkamai, žalinimo tiesioginių išmokų srityje, remiantis skaičiavimais, galima pakankamai aiškiai suprasti, kad trys aptariamosios ūkininkavimo praktikos yra susijusios su klimato aspektu. Kalbant apie ne žalinimo tiesiogines išmokas, 8 % tokių išmokų poveikis klimatui nėra vertinamas perdėtai, atsižvelgiant į tai, kokį teigiamą poveikį klimatui daro kompleksinė parama ir tiesioginės išmokos.

VII

Komisija pripažįsta, kad naujoviška klimato sričiai skirtų išlaidų atsekimo strategija ir jos įgyvendinimas ES biudžeto sistemoje yra tobulintinos sritys, pavyzdžiui, kad klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos aspektai galėtų būti labiau atsieti vienas nuo kito. Tačiau kartu atsižvelgdama į tai, kad, vertinant dažnai nustatomą papildomą naudą, yra neaišku, koks daromas administracinis poveikis, ir sunku išvengti dvigubo skaičiavimo, Komisija kol kas nenumato savo atsekimo sistemoje įvesti papildomo sričių atsiejimo.

VIII

Komisija pažymi, kad į kai kurias Audito Rūmų rekomendacijas jau yra arba bus atsižvelgta (konkrečiai, į 1 rekomendaciją ir 6 rekomendacijos b ir c punktus), su kai kuriomis rekomendacijomis ji sutinka tik iš dalies (2 rekomendacijos a punktas, 3, 4 ir 5 rekomendacijos ir 7 rekomendacijos a punktas), o kai kurios iš pateiktų rekomendacijų yra netinkamos arba neįgyvendinamos (2 rekomendacijos c punktas, 6 rekomendacijos a punktas ir 7 rekomendacijos b punktas). Apskritai, Komisija mano, kad, įgyvendinant integravimo strategiją, prisidėta prie to, kad būtų padidinta klimato politikai skiriama ES biudžeto dalis.

Įvadas

01

Komisija yra ryžtingai nusiteikusi kovoti su klimato kaita. ES strategija, kuria siekiama pereiti prie klimato kaitos poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, pagrįsta politikos priemonėmis, kuriomis taip pat siekiama keisti investavimo modelius, kaip matyti iš Komisijos neseniai priimto priemonių rinkinio³. Prie šio perėjimo proceso prisidedama ir jį paspartinti siekiama panaudojant viešąsias ES ir valstybių narių nacionalinių biudžetų išlaidas.

02

Prisitaikymą prie neišvengiamos klimato kaitos ir jos sušvelninimą Komisija laiko papildomu politiniu atsaku ir, kai tai įmanoma, siekia šiuos klausimus spręsti lygiagrečiai.

05

Atsižvelgiant į klimato kaitos prognozes, prisitaikymo priemonėmis siekiama sumažinti su klimatu susijusią riziką iki priimtino lygio.

07

Yra daug būdų sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų lygį; pagrindiniai – energijos vartojimo intensyvumo mažinimas (mažiau suvartojamos energijos vienam BVP vienetui) ir atsinaujinančiųjų išteklių panaudojimas. 2005–2013 m. laikotarpiu ekonomikos augimas (BVP vienam gyventojui) buvo teigiamas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį padedantis mažinti veiksnys, nors nuo 2007–2008 m. šis poveikis kiek sumažėjęs⁴. Tokiomis aplinkybėmis nėra pagrindo išskirti ekonomikos krizės poveikio išmetamųjų dujų kiekiui.

08

Komisija pažymi, kad 20 % tikslas įvardijamas kaip vienas iš klimato aspekto integravimo į ES biudžetą strategijos elementų, kuris kartu yra ES atsako į investavimo poreikius, susijusius su klimato kaita, strategijos dalis.

Klimato kaitos aspekto integravimo į ES biudžetą strategija, kaip ir visi kiti ES vykdomi kovos su klimato kaita veiksmai, rodo ES ryžtą kovoti su klimato kaita ir užimti šioje srityje lyderio poziciją.

09

Komisija mano, kad 20 % tikslas – tai politinis ir kartu pavyzdinis tikslas, kuriuo, kaip tikimasi, bus prisidėta prie to, kad iš ES biudžeto finansuojama veikla būtų labiau siejama su klimato aspektu. Ši strategija, kurią jau patvirtino Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas, bus įgyvendinama atliekant tam tikrus nuoseklius veiksmus. Komisija pabrėžia, kad, atsižvelgiant į minėtas aplinkybes, ji kartu su biudžeto valdymo institucija nusprendė šio tikslo neįtraukti į teisės akto tekstą.

Be integravimo klausimo daugiametėje finansinėje programoje taip pat pateikiama specialioji, be kita ko, klimato kaitos politikai skirta programa (pagal programą LIFE).

12

Biudžeto generalinis direktoratas koordinuoja išteklių paskirstymą biudžete pagal politikos prioritetus, įskaitant klimato politiką, renka ir, rengdamas biudžeto projektą, konsoliduoja duomenis, pagrindžiančius sumas, kurias, vykdant kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą, Komisija siūlo biudžeto valdymo institucijai.

Langelis. Integravimo aplinkybės glaustai Ketvirtas punktas

ES klimato politikoje taikomos įvairiausios priemonės, o ES, siekdama plataus užmojo tikslų, yra pasaulinė lyderė klimato politikos srityje. Klimato aspekto integravimas į įvairias ES politikos sritis ir programas yra vienas iš elementų, skatinančių perėjimą prie klimato kaitos poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenės.

Kaip nurodoma Komisijos atsakyme į 24 dalies pastabas, ES klimato aspekto integravimo į ES teisės nuostatas strategijos ir biudžeto įgyvendinimo koncepcija suformuluota keturiais lygmenimis.

Pastabos

24

Komisija laikosi pozicijos, kad ES biudžetas jau yra gerokai labiau nei anksčiau orientuotas į klimato politiką. ES klimato aspekto integravimo į ES teisės nuostatas strategijos ir biudžeto įgyvendinimo koncepcija suformuluota keturiais lygmenimis:

–ES institucijų priimtais politiniais sprendimais (2014–2020 m. DFP priėmimo kontekste), kuriais siekiama integruoti klimato politikos aspektą⁵ ir užtikrinti, kad bent 20 % ES išlaidų būtų skiriama su klimatu susijusiems reikalams;

–klimato tikslų įtvirtinimu teisinėje / gairių sistemoje (naujo išlaidų programų rinkinio teisinis pagrindas, gairės);

–su klimatu susijusių taisyklių ir gairių įgyvendinimo nuostatomis (įgyvendinimo kokybė);

–kaip strategijos dalis – bendras su klimatu susijusių išlaidų atsekimo metodas, taikomas įgyvendinant visas ES teisės nuostatas.

Pripažįstame, kad pagrindinis audito dėmesys skiriamas finansiniam tikslui.

Antra įtrauka

Komisija nepritaria Audito Rūmų sprendimui principus, dėl kurių 2015 m. sutarė tam tikros tarptautinės paramos vystymuisi priemones įgyvendinančios organizacijos, naudoti kaip gaires, pagal kurias būtų vertinamas išsamios naujoviškos ES integravimo strategijos, dėl kurios sutarta ES lygmeniu, tinkamumas.

25

Komisija supranta Audito Rūmų sprendimą 20 % tikslą laikyti biudžeto tikslu, bet primena, kad, siekdama prisidėti prie klimato aspekto integravimo į įvairias programas, Komisija šį tikslą yra įvardijusi kaip politinį. Atsižvelgdama į tikslo pobūdį, Komisija mano, kad jo interpretavimas vien biudžeto kontekste neatspindi ES integravimo strategijos.

26

Komisija pabrėžia, kad 20 % politinis tikslas nustatytas siekiant padėti integruoti klimato politiką į ES programas (žr. Komisijos atsakymą į 25 dalies pastabas). Dėl šios priežasties Komisija kiekybiškai nevertino investicijų, kurios turėtų būti dengiamos iš ES biudžeto, poreikio masto, tačiau įvertino įverčius, kaip nurodoma Komisijos pasiūlyme dėl DFP⁶.

27

Komisija laikosi pozicijos, kad su klimatu susijusios išlaidos buvo reikšmingai padidintos. Komisija kartu patvirtina, ankstesnėje DFP nėra išsamių su klimatu susijusių išlaidų duomenų, kuriuos būtų galima palyginti; tokie duomenys būtų buvę laikytini būtina sąlyga formuluojant detalesnius tikslus. Vienas iš ES integravimo strategijos elementų – patikimos ir skaidrios atsekimo sistemos sukūrimas.

28

DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, kuri paskelbta 2016 m. rugsėjo 14 d., Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant įgyvendinti 20 % tikslą. Remiantis duomenimis, pateiktais Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (2016) 299 (SWD), pridedamame prie Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros (COM(2016) 603), 2014–2020 m. laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio programavimo laikotarpiu tai sudarys maždaug 18,9 %. Komisijos tarnybų darbinio dokumento 2 priede pateikiamos visos sumos pagal programų įverčius, pagal kurias galima atsekti, kokia išlaidų dalis visu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, siekiant 20 % tikslo, yra skiriama su klimatu susijusiems reikalams.

Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) | 2014-2017 | 2018-2020 estimates
Programme | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Total 2014-2020
For reference: Total EU Budget (Section III- Commission, Financial programming) | 118 054.4 | 158 606.8 | 151 241.6 | 153 757.8 | 156 782.8 | 159 966.3 | 164 145.4 | 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget | 16 097.7 | 27 475.7 | 31 634.4 | 29 726.8 | 30 777.7 | 31 883.6 | 32 307.7 | 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU Budget | 13.6 % | 17.3 % | 20.9 % | 19.3 % | 19.6 % | 19.9 % | 19.7 % | 18.9 %

Bendras Komisijos atsakymas į 31 ir 32 dalių pastabas

Komisija primena, kad 20 % politinis tikslas nustatytas siekiant paskatinti integravimą (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 25 dalies pastabas). Komisija mano, kad lanksčios 20 % tikslo įgyvendinimo sąlygos yra palankios plėtoti naujovišką klimato aspekto integravimo ir su klimatu susijusių išlaidų atsekimo strategiją. Įgyvendinant ES integravimo strategiją, siekiama klimato aspektą integruoti į ES biudžetą.

Komisija patvirtina, kad teisėkūros institucijoms nepasirodė reikalinga nustatyti konkrečius tikslus, siekiant paskatinti klimato aspekto integravimą į visas programas. Kaip pažymima Komisijos atsakyme į 24 dalies pastabas, šį aspektą siekiama integruoti į daugelį procesų, nustatant kiekvienam iš jų konkrečius tikslus.

DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje paskelbti duomenys rodo, kad prie klimato politikos prisidedama daugeliu iš ES biudžeto finansuojamų programų. Kartu Komisija sutinka, kad konkrečių tikslų nustatymas gali būti naudingas klimato aspekto integravimo procese.

Su klimatu susijusios išlaidos yra atsekamos visame biudžete; Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų atveju šį atsekimo reikalavimą nustatė teisėkūros institucijos.

34

Komisija pripažįsta, kad pirmasis toks vykdant ES teisėkūros procesą sutartas ES atsekimo metodas, išskirtinis tiek savo aprėptimi, tiek išsamumu, dar gali būti tobulinamas. Kartu Komisija nurodo, kad tarptautiniu mastu suderinto metodo, skirto kiekybiniam su klimatu susijusių išlaidų atsekimui, nėra.

35

Paaiškėjo, kad ES praktika, kuomet ES išlaidoms priskiriami koeficientai, padeda užtikrinti duomenų patikimumo ir administracinių pastangų pusiausvyrą, kuri būtina tiek Komisijos, tiek valstybių narių veiksmuose.

Pirma įtrauka

Komisija pripažįsta, kad, taikant dabartinę metodiką, taip pat dėl priežasčių, tiesiogiai susijusių su trijų Rio rodiklių vidutiniais dydžiais pagrįstos sistemos taikymu, gali būti kiek perdėto arba nepakankamo klimato aspekto svarbos tam tikrų išlaidų atžvilgiu vertinimo. Kartu Komisija mano, kad jos metodika yra pakankamai konservatyvi, ir nemano, kad klimato kaitos švelninimo atsekimo principai, kuriuos 2015 m. suformulavo ir savo vykdomoms operacijoms pritaikė tarptautinių paramos organizacijų grupė, yra Komisijos požiūrį atitinkantis atskaitos taškas. Komisija pabrėžia, kad, atliekant kai kuriuos ataskaitoje nurodomus Audito Rūmų skaičiavimus, yra pritaikyti koeficientai, kurie skiriasi nuo tų, kuriuos taiko Komisija.

Antra įtrauka

Komisija mano, kad atsekimo strategija, dėl kurios sutarė ES teisėkūros institucijos, yra patikima ir gerai atitinka savo paskirtį. Nors ir naudingi įgyvendinant ES strategiją, EBPO kategorijos ir metodai buvo parengti ne siekiant prisidėti prie klimato aspekto integravimo ir kiekybinio išlaidų atsekimo ES biudžete pastangų, todėl teisėkūros institucija atitinkamose teisinėse bazėse juos pakoregavo pagal konkrečius programinius poreikius.

Komisija nurodo, kad pirminis įvairių ES programų tikslas yra nustatytas atitinkamoje teisinėje bazėje, o klimato aspekto integravimas iš esmės reiškia siekį užtikrinti, kad pirminio tikslo įgyvendinimas atitiktų ES klimato politiką, taigi šia iniciatyva nėra siekiama pakeisti pirminį tikslą.

36

ES klimato išlaidų atsekim sistema apima konkrečius elementus, kurie ją išskiria iš kitų – tarptautinių paramos organizacijų naudojamų – sistemų, todėl šios sistemos nedera lyginti su tarptautinės paramos atsekimo sistemomis.

Komisija pripažįsta, kad naujoviška klimato sričiai skirtų išlaidų atsekimo strategija ir jos įgyvendinimas ES biudžeto sistemoje yra tobulintinos sritys, pavyzdžiui, kad klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos aspektai galėtų būti labiau atsieti vienas nuo kito. Tačiau kartu atsižvelgdama į tai, kad, vertinant dažnai nustatomą papildomą naudą, yra neaišku, koks daromas administracinis poveikis, ir sunku išvengti dvigubo skaičiavimo, Komisija kol kas nenumato savo atsekimo sistemoje įvesti papildomo sričių atsiejimo.

37

Komisija sutinka, kad finansinės priemonės ir jų indėlis į ES klimato politiką yra labai svarbu, todėl jos klimato išlaidų atsekimo sistemoje yra atsižvelgiama į šioms sritims skirtą biudžeto indėlį.

39

Komisija mano, kad daugumoje sričių, į kurias siekiama integruoti klimato aspektą, yra padaryta reikšminga pažanga ir kad biudžeto išlaidų atsekimo procesas – patikimas ir skaidrus, kaip pažymima jos atsakymuose į 12 ir 28 dalių pastabas. Komisija sutinka, kad būtina ir toliau tobulinti klimato išlaidų atsekimo ir rezultatų ataskaitų teikimo strategiją.

40

Taip pat žr. Komisijos atsakymus į V ir 28 dalių pastabas.

41

Komisija patvirtina, kad iki parengiant DFP laikotarpio vidurio ataskaitą, kaip paaiškinta Komisijos atsakyme į 28 dalies pastabas, ji neturėjo galimybės patikimai įvertinti, ar, siekdama 20 % tikslo, ji eina teisingu keliu, kadangi nebuvo pakankamos informacijos apie DFP laikotarpiui numatytas ESI fondų programų lėšas, taigi tuo metu nebuvo patikimų duomenų. DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 20 % tikslo, ir nurodė, kad 2014–2020 m. laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio programavimo laikotarpiu tai sudarys maždaug 18,9 %.

43

Planuojamos klimato priemonės ir atitinkami koeficientai yra išvardyti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) veiksmų programose (VP). Orientaciniai EJRŽF asignavimai kiekvienai priemonei yra nurodyti valstybių narių metinėse įgyvendinimo ataskaitose (nuo 2016 m. gegužės mėn.). Remdamasi šiose ataskaitose pateikiama finansine lentele ir pagrindinėmis remiamų veiksmų, kurie bus nurodyti valstybių narių metinėse veiksmų ataskaitose (pagal EJRŽF reglamento 97 straipsnio 1 dalies a punktą), charakteristikomis, Komisija galės nuolat stebėti išlaidų lygį, taip pat visus VP numatyto orientacinio indėlio į kovą su klimato kaita pokyčius.

44

Dabar, kai programavimo procesai yra visiškai baigti, Komisija jau gali konsoliduoti patikimus duomenis šių programų įverčiams, susijusiems su klimato išlaidomis, atnaujinti; Komisija jau paskelbė, kokia yra padėtis DFP laikotarpio vidurio ataskaitos kontekste. Jei būtų buvę remtasi negalutiniais 2014–2016 m. duomenimis, šie vertinimai būtų pagrįsti netiksliais duomenimis, o tai savo ruožtu būtų nulėmę klaidingus apskaičiavimus ir neteisingus aiškinimus.

45

Komisija mano, kad tikslingiausia klimato išlaidų atsekimą grįsti įsipareigojimų asignavimais / programuotomis ir priimtomis išlaidomis, kadangi išlaidų duomenys, atsižvelgiant į laiko atotrūkį tarp programavimo ir faktinių išlaidų, nesuteiktų klimato aspekto integravimo gerinimo požiūriu naudingos informacijos. Komisija taip pat mano, kad finansinių įnašų atsekimo ES biudžete duomenų neįmanoma prasmingai panaudoti nustatant priežastinį ryšį su ES klimato ir energijos tikslų pasiekiamumu arba su preliminariu investavimo poreikių lygiu.

Siūlymas atsekimo procedūrą pradėti taikyti išlaidų programavimo lygmenyje – tai pirmas neišvengiamas ir labai svarbus žingsnis siekiant geriau integruoti su klimatu susijusias nuostatas į visas ES programas. Savaiminė rizika, apie kurią užsimena Audito Rūmai, yra neišvengiama visuose biudžeto planuose. Komisija sutinka su Audito Rūmais, kad planuojamos išlaidos ne visada virsta faktinėmis išlaidomis, tačiau pažymi, kad vidutiniškai 97 % visų 2015 m. ES biudžeto įsipareigojimų yra įgyvendinta, o tai savo ruožtu suteikia pagrindo esamą ex ante įsipareigojimų atsekimo sistemą laikyti veiksmingu parametru taip pat ir išlaidų srityje. Be to, Komisija nurodo, kad metodikos, taikytos apskaičiuojant 34 % ir 49,3 %, skiriasi pobūdžiu ir apimtimi.

46

Komisija reguliariai peržiūri duomenis ir pokyčius atspindi programavimo procese, atsižvelgdama tiek į metinę biudžeto procedūrą, tiek į metinio biudžeto įgyvendinimą. Be to, Komisija įsipareigojo DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje vertinti pažangą, daromą siekiant 20 % tikslo, pagal DFP programų laikotarpio vidurio ataskaitų duomenis. Komisija mano, kad esamos atsekimo ir ataskaitų teikimo sistemos yra tinkamos, ir nemano, kad šiuo etapu reikėtų nustatyti kokių nors papildomų ataskaitų teikimo reikalavimų.

47

Komisija patvirtina, kad 20 % tikslas yra aiškiai susijęs su ES biudžeto išlaidomis, ir mano, kad būtų netikslinga nefinansinius elementus įtraukti į finansinių elementų atsekimo sistemą.

Kartu mes pripažįstame, kad išlaidų, sutelktų veiksmų ir rezultatų sąsaja turėtų būti tobulinama. Atsižvelgiant į išlaidų programų įvairovę ir į tai, kokiu mastu jos susijusios su klimato politikos srities investicijomis, išdirbio ir rezultatų rodikliai yra nustatyti ir, tam tikrų bendrų rodiklių atveju, gali būti suvedami ES lygmeniu. Tokie bendri rodikliai yra sudaryti remiantis konkrečios politikos srities atitinkama susijusia programa (t. y. su žemės ūkio veikla siejamų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio rodiklis įtrauktas į bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) stebėsenos ir vertinimo sistemą. ERPF srityje taikomas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo išdirbio rodiklis yra apibrėžtas finansuojamų infrastruktūros investicijų atžvilgiu).

Vis dėlto, šiuo metu nėra techninių galimybių parengti konsoliduotų su iš ES biudžeto finansuojama veikla siejamų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo duomenų.

48

ERPF bendrieji rodikliai turi bendras apibrėžtis – jas taikyti rekomenduojama Komisijos gairėse⁷, kurios, prieš galutinai jas parengiant, buvo aptartos su valstybių narių ekspertais. Nors buvo galimybė pasiūlyti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo atsinaujinančiosios energijos ir energijos taupymo srityse vertinimo metodiką, trūko sutarimo, kuriuos iš daugelio esamų metodų, naudojamų atliekant panašius vertinimus kitose srityse, reikėtų taikyti. Visus duomenis, surinktus pasitelkiant bendruosius arba specialiuosius rodiklius, bus galima įvertinti, ir galbūt jie pravers tobulinant šią politikos sritį.

49

Komisija mano, kad daugumoje sričių, į kurias buvo siekiama integruoti klimato aspektą, yra padaryta pažanga ir kad pasiekti tikslą yra realu. Komisija atkreipia dėmesį į neseniai DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, kuri paskelbta rugsėjo 14 d., pateiktą analizę (kaip, be kita ko, nurodoma jos atsakyme į 28 dalies pastabas) ir patvirtina savo ketinimą ir toliau dėti pastangas, kad klimato aspektas būtų integruojamas į ES programas.

50

Kaip pranešama DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, Komisija pažymi, kad pažangą, daromą siekiant 20 % tikslo, planuojama vertinti atskirų programų laikotarpio vidurio ataskaitose; tai suteikia galimybę klimato aspektą toliau integruoti į ES išlaidų programas.

51

Komisija pakartoja, kad, jos nuomone, sutartoji ES klimato išlaidų atsekimo metodika nekelia rizikos klimato aspekto integravimo procesui, tačiau atsižvelgia į Audito Rūmų prielaidas, padarytas taikant skirtingus ES žemės ūkio išlaidų koeficientus.

Pirma įtrauka

Komisija laikosi pozicijos, kad jos taikomas metodas parengtas skaidriai, koordinuojant veiksmus; apie jį pranešta Europos Parlamentui ir Tarybai ir jis nelemia perdėto vertinimo.

Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 53 dalies pastabas.

Antra įtrauka

Atitinkamai, kaimo plėtros srityje taikomi klimato koeficientai taip pat yra sudaryti skaidriai, atsižvelgiant į 20 % politinį tikslą.

Trečia įtrauka

Komisija laikosi pozicijos, kad jos bendro abiejų BŽŪP fondų klimato sričiai skirto indėlio įverčiai yra pagrįsti ES sutarta metodika – išsami informacija apie šią metodiką kasmet pateikiama prie Komisijos biudžeto projekto pridedamose programų suvestinėse.

Kaip nurodyta atsakyme į 35 dalies pastabas, Komisija nemano, kad klimato kaitai mažinti skirtų išlaidų atsekimo principai, kuriuos 2015 m. suformulavo ir savo vykdomoms operacijoms pritaikė tarptautinių paramos organizacijų grupė, yra ES lygmeniu suderintą požiūrį atitinkantis atskaitos taškas. Komisija pabrėžia, kad Audito Rūmų skaičiavimai, panaudoti ataskaitoje, skiriasi nuo tų, dėl kurių sutarta ES lygmeniu ir kurie yra pakankamai konservatyvūs.

Ketvirta įtrauka

Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, pagal BP 7 vykdomais projektais reikšmingai padidinta šios srities mokslinių tyrimų apimtis. Planuojama, kad pagal BP 7 dalį „Bendradarbiavimas“ prie klimato politikos bus prisidėta 2,4 mlrd. EUR (2007–2013 m.), o vos per pirmuosius dvejus programos „Horizontas 2020“ metus (2014–2015 m.) šiai sričiai skirta 3,2 mlrd. EUR.

Pažymėtina, kad, kaip papildoma paskata siekti šios srities tikslų, jau parengtas veiksmų planas (žr. Komisijos atsakymą į 60 dalies pastabas), kurio laikantis tikimasi pasiekti prognozuotą išlaidų lygį (orientacinį tikslą), nustatytą programos „Horizontas 2020“ reglamente.

53

Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų prielaidas, padarytas taikant skirtingą metodiką ir bendruosius principus, dėl kurių sutarė kai kurios tarptautinės paramos organizacijos, tačiau dar kartą pabrėžia savo apsisprendimą laikytis ES strategijos. Komisijos taikomas metodas yra patikimas, jis parengtas skaidriai, koordinuojant veiksmus; jis yra pagrįstas Rio rodikliais ir apie jį pranešta Europos Parlamentui ir Tarybai.

Kompleksinės paramos naudą klimato politikai galima įvertinti 40 % Rio rodiklį taikant 20 % ne žalinimo tiesioginių išmokų daliai. Kaip ir daugelio kitų skaičiavimų atveju, tai yra parametras, pagrįstas sankcijų už kompleksinės paramos pažeidimus sistema. Vis dėlto, Komisija laikosi pozicijos, kad 8 % ne žalinimo tiesioginių išmokų poveikis klimatui nėra vertinamas perdėtai, atsižvelgiant į tai, kokį teigiamą poveikį klimatui daro kompleksinė parama ir tiesioginės išmokos.

Žr. Komisijos atsakymą į 51 dalies pastabas.

3 langelis. Nepakankamas ne žalinimo tiesioginių išmokų indėlio į klimatą pagrindimas

Žr. Komisijos atsakymą į 51 dalies pastabas.

54

Komisija mano, kad taikomi elementai yra pakankamai konservatyvūs.

Žr. Komisijos atsakymą į 51 dalies pastabas (pirma įtrauka).

55

Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) klimato išlaidų atsekimo procedūra pagrįsta principu politikos tikslams taikyti tam tikrą rodiklį, kaip išdėstyta kaimo plėtros Sąjungos prioritetuose ir prioritetinėse srityse. Kadangi valstybės narės programuoti priemones gali lanksčiai, įvertindamos savo prognozuojamą indėlį į šių įvairių tikslų siekimą, išlaidų atsekimo procesas turi būti vykdomas šių EŽŪFKP prioritetų, o ne priemonių lygmeniu.

Remiantis tokia intervencijos logika ir pasidalijamojo valdymo principu, būtent valstybės narės turi nustatyti, prie kurio prioriteto ar prioritetinės srities konkrečia priemone prisidedama labiausiai.

Pavyzdžiui, pagal vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių, schemą 13 priemonė suprogramuota pagal 4 skirtingus prioritetus / prioritetines sritis. Tos valstybės narės, kurios programavo 13 priemonę pagal 4 prioritetą, mano, kad būtent ji yra tinkamesnė siekiant šio prioriteto tikslų.

Bendras Komisijos atsakymas į 56, 57 ir 58 dalių ir 4 langelio pastabas

Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų svarstymus apie EŽŪFKP atsekimo metodikos trūkumus ir įvairiais požiūriais pagrįstas prielaidas.

Taikant dabartinę EŽŪFKP atsekimo metodiką, siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp pagrįstai patikimo su klimatu susijusių išlaidų įverčio pateikimo ir administracinės naštos bei sąnaudų sumažinimo.

Audito Rūmų pasiūlymas, įgyvendinant konkrečias prioritetines sritis ir Sąjungos prioritetus, skirtingoms priemonėms / veiksmams taikyti skirtingus klimato koeficientus padėtų užtikrinti daugiau tikslumo, tačiau taip pat lemtų nacionalinėms ir regionų administracijoms tenkančios administracinės naštos padidėjimą.

4 prioritetui turėtų būti taikomas 100 % rodiklis, kadangi jis apima priemones, kuriomis prisidedama prie aplinkos apsaugos ir ekosistemų atsparumo stiprinimo, siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos. Jei būtų atsižvelgiama į veiksmų pagal 4 Sąjungos prioritetą (pvz., agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės) įvairovę, skirtingumą ir sudėtingumą, išskyrimo pagal priemonę / veiksmą užduotis atsekimo procedūrą valstybėms narėms labai apsunkintų ir komplikuotų.

Vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių, skirta EŽŪFKP priemonė yra svarbi siekiant, kad žemė nebūtų apleista ir kad būtų išlaikyta ūkininkavimo tokiose vietovėse aplinkosauginė ir ekonominė vertė. Ši priemonė padeda išlaikyti žemės ūkio ekosistemas, kurioms, neteikiant paramos, kiltų grėsmė pražūti, taigi ji svarbi tiek prisitaikymo prie klimato kaitos, tiek jos mažinimo požiūriu (pvz., ganykloms). Naujasis priskyrimo metodas, pagrįstas bendrai sutartais biofiziniais kriterijais, kuriuos ketinama nustatyti šiuo programavimo laikotarpiu, padės užtikrinti daugiau dėmesio tam, kad būtų išsaugota labiausiai pažeidžiama dirbama žemės ūkio paskirties žemė, ir taip padidinti priemonės, kuria siekiama sumažinti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, svarbą.

59

Komisija laikosi pozicijos, kad konkrečios atsekimo metodikos, nurodytos EŽŪFKP programų suvestinėje ir programoje LIFE, apie kurias kalbama šioje dalyje, laikytinos sutartomis visos ES atsekimo metodikos, kuri parengta naudoti šiuo programavimo laikotarpiu, kontekste.

60

Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, pagal BP 7 vykdomais projektais reikšmingai padidinta šios srities mokslinių tyrimų apimtis. Nors atlikti tiesioginių palyginimų visos programos mastu nėra galimybės, tačiau planuojama, kad pagal BP 7 dalį „Bendradarbiavimas“ per septynerius programos įgyvendinimo metus (2007–2013 m.) prie klimato politikos bus prisidėta 2,4 mlrd. EUR; pažymėtina, kad, remiantis paskutiniais patvirtintais duomenimis, vos per pirmuosius dvejus „Horizontas 2020“ metus (2014–2015 m.), įgyvendinant panašias programines dalis, klimato sričiai skirta 3,2 mlrd. EUR. Todėl, nors dabartiniai skaičiai nesiekia pirminio prognozuoto išlaidų lygio, yra aišku, kad Komisijos pastangos duoda teigiamų rezultatų.

Įvaduose į pagrindines 2014–2015 m. ir 2016–2017 m. darbo programas aiškiai nurodomos su klimatu susijusios išlaidos, kur tinkama, pateikiant reikiamas nuorodas į kvietimus ir (arba) temas. Tokiomis aplinkybėmis Komisijos tarnybos nuolat atidžiai stebi visas programos „Horizontas 2020“ darbo programų temas, kiek jos susijusios su klimato srities išlaidomis, kad galėtų įvertinti pažangą, padarytą siekiant programos „Horizontas 2020“ prognozuoto išlaidų lygio.

Praėjusiais metais pradėtas vykdyti veiksmų planas yra papildoma paskata siekti šios srities tikslų. Be to, dabartiniu 2018–2020 m. strateginio programavimo procesu pripažįstama klimato politikos integravimo ir atitinkamų išlaidų didinimo svarba. Kai strateginio programavimo procesas bus baigtas, bus galima įvertinti daugiau 2018–2020 m. laikotarpiui svarbių kiekybinių aspektų.

61

Galimybės nustatyti iniciatyvų „iš apačios į viršų“ indėlio į klimato politiką nėra, kol finansavimui neatrinkti konkretūs projektai; be to, jų indėlis kasmet gali būti skirtingas.

62

Komisija atidžiai stebi šio rodiklio pažangą ir vis dar turi galimybę šį bei tą pakoreguoti. Iki kol bus patvirtinta nauja darbo programa (planuojama – 2017 m. rudenį), Komisija jau bus atnaujinusi skaičius, kad galėtų tiksliau įvertinti padėtį ir numatyti 2018–2020 m. laikotarpiui reikalingą biudžetą. DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje (kaip išdėstyta Komisijos atsakyme į 28 dalies pastabas) aiškiai įvardijami elementai, kuriuos pasitelkiant turėtų būti siekiama tolesnio klimato aspekto integravimo į programą „Horizontas 2020“.

63

Šiuo metu vyksta 2018–2020 m. strateginio programavimo procesas, kuriame klimato politika įvardijama kaip svarbus prioritetas. Kai strateginio programavimo procesas bus baigtas, bus galima įvertinti daugiau 2018–2020 m. laikotarpiui svarbių kiekybinių aspektų, įskaitant biudžeto asignavimus klimato politikai.

64

Komisijos veiksmų planas turėtų būti papildytas kiekybiškai įvertinamais tikslais. Vis dėlto, tinkamiausias laikas jiems nustatyti – 2018–2020 m. darbo programų rengimo procesas, kuris, beje, dar nesibaigė.

65

Komisija patvirtina, kad jokių palyginamų duomenų, kurie atspindėtų klimato išlaidas įgyvendinant ankstesnę DFP, nėra. Kartu Komisija laikosi pozicijos, kad pagrindinis kai kurių programų klimato išlaidų padidėjimas Audito Rūmų vertinimuose (konkrečiai, kaip nurodoma 69 dalyje) iš esmės patvirtina Komisijos darbinio lygmens įverčių nuo DFP pradžios mastą.

67

Komisija laikosi pozicijos, kad esminis galimybės atsekti klimato išlaidas ES biudžete privalumas yra tai, kad taip visose ES programose skatinama kurti klimatui palankias išlaidų priemones. Mes pripažįstame, kad šioje dalyje pateikti pavyzdžiai nesuteikia pagrindo daryti visapusiškas išvadas ir kad jų paskirtis – tik iliustruoti padėtį.

70

Komisija pabrėžia, kad jos integravimo strategijos tikslas – integruoti klimato aspektą į ES biudžeto priemones ir kad su klimatu susijusių išlaidų sandaros pokytis atspindėtų atskirų programų išlaidų prioritetų ir įvairių finansavimo šaltinių, prieinamų valstybių lygmeniu, vaidmens pokyčius.

71

Su klimatu susijusių išlaidų svyravimai įvairių šalių programose iš esmės atspindi šalies sektorių prioritetus, taigi jų nereikėtų vertinti kaip didesnio ar mažesnio įsipareigojimo klimato politikai ženklo.

75

Akivaizdu, kad į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos konkrečiuose sektoriuose ar klasteriuose (pvz., mažaanglės ekonomikos) aspektą nebuvo atsižvelgta išsamiose diskusijose dėl programavimo. Derantis dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų srities tikslų, turėjo būti atsižvelgta į pažangiosios specializacijos ex ante sąlygą. Kalbant apie mokslinių tyrimų ir inovacijų sritį Vokietijos ir Rumunijos veiksmų programose (VP), jei Komisija būtų įsikišusi siekdama, kad klimatui būtų skiriama daugiau dėmesio, tai būtų prieštaravę teisiškai įtvirtintai pažangiosios specializacijos strategijų, kurioms labai svarbus procesas „iš apačios į viršų“, ex ante sąlygai. Komisijos tarnybos pastebi, kad tvarioji energetika ir klimatas yra vieni iš pagrindinių šių strategijų prioritetų.

76

Komisija pažymi, kad Europos socialinio fondo (ESF) programos gali būti pritaikomos prie bet kokių ekologijos srities įgūdžių (jei / kai jų atsiranda) paklausos pokyčių.

Bendras Komisijos atsakymas į 77–79 dalių pastabas

Komisija pažymi, kad, nors bendras visų ESI fondų indėlis į klimato politiką viršija 25 %, kiekvieno iš šių fondų individualūs indėliai neišvengiamai skiriasi visų pirma pagal tai, kiek glaudus yra jų konkrečių pirminių tikslų ir klimato politikos ryšys. Kalbant apie ESF, šis indėlis gali būti tik netiesioginis, visų pirma, per investicijas į ekologijos srities įgūdžius, kurie savo ruožtu yra glaudžiai susiję su darbo rinkos plėtra ir, atitinkamai, yra priklausomi nuo paklausos.

Komisija pažymi, kad ESF indėliui į klimato politiką atsekti skirta stebėsenos sistema 2014–2020 m. finansiniu laikotarpiu buvo patobulinta, konkrečiai – klimato politiką įtraukiant kaip antrinę temą ESF indėliui atsekti.

Nepaisant to, Komisija sutinka, kad ESF indėlio į klimato politiką vertę būtų galima sutvirtinti, ir svarstys galimybes siekti šio tikslo ateityje.

81

Vykdant pastarąją BŽŪP reformą, kompleksinės paramos aprėptis buvo nuodugniai peržiūrėta, atsižvelgiant į tai, ar reikalavimų laikymąsi buvo įmanoma kontroliuoti, ar tie reikalavimai buvo tiesiogiai keliami ūkininkams ir ar jie buvo susiję su ūkininkavimo veikla. Po šios peržiūros geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) reikalavimų sąrašas sutrumpintas daugiau kaip 50 % (nuo 15 iki 7), o teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų sąrašas sutrumpintas nuo 18 iki 13.

82

Komisija nepritaria nuomonei, kad tiesioginių išmokų žalinimas yra iš esmės pagrįstas ankstesniais GAAB reikalavimais. Ekologiniu požiūriu svarbioms vietovėms ir pasėlių įvairinimui taikomi reikalavimai yra nauji, o daugiamečių ganyklų apsauga gerokai sugriežtinta, pavyzdžiui, nustatytas reikalavimas užtikrinti visišką aplinkosaugos požiūriu jautrių daugiamečių žolynų apsaugą ir apribotos galimybės suarti daugiamečius žolynus.

Komisija taip pat mano, kad tiesioginių išmokų žalinimo poveikis yra ne nedidelis, o reikšmingas. Iš šio poveikio galima pakankamai aiškiai suprasti, kad trys aptariamosios ūkininkavimo praktikos yra susijusios su klimato aspektu. Nors žalinimo reikalavimai iš tiesų daro poveikį ne visiems ūkininkams, reikia pažymėti, kad, remiantis turima informacija, jie taikomi 72 % visos žemės ūkio paskirties žemės, o tai yra dar svarbiau, kalbant apie klimato politiką.

84

Klimato aspekto integravimas nereiškia, kad kiekvienas regionas ir (arba) valstybė narė turi didinti investicijas į klimato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos priemones. Į klimato politikos aspektą reikia deramai atsižvelgti atliekant SSGG analizę ir nustatant poreikius, jis turi būti vertinamas ir kitų prioritetų atžvilgiu. Per abu programavimo laikotarpius pasikeitė palyginimo pagrindas. Visų pirma, dėl ekonomikos krizės poveikio daugelyje vietovių atsirado didesnis poreikis gerinti krizės paveikto ūkininkavimo sektoriaus ekonominę padėtį. Atsižvelgiant į tokias aplinkybes, su klimatu susijusių išlaidų stabilizavimas (net jei šio aspekto neįmanoma tiksliai kiekybiškai įvertinti dėl tinkamų metodikų stokos) nėra neigiamas padarinys.

85

Atrankos kriterijų nustatymas yra valstybių narių atsakomybės sritis. Komisija pateikė klimato politikos EŽŪFKP srityje galimybių gaires, į kurias įtraukta rekomendacija parengti atrankos kriterijus.

89

Paskutiniu programavimo laikotarpiu tikslas žvejybos pajėgumą nustatyti atsižvelgiant į turimus išteklius, žvejybos laivyno valdymo priemonėms teikiant finansinę paramą, buvo iš dalies pasiektas. Tai paaiškina, kodėl, palyginti su ankstesniu laikotarpiu pagal EŽF, buvo sumažinta EJRŽF parama žvejybos laivyno priemonėms.

Išvados ir rekomendacijos

91

Komisija pabrėžia, kad įsipareigojimas padidinti su klimatu susijusias išlaidas, kad jos sudarytų bent 20 % ES biudžeto, yra politinis įsipareigojimas, kuriuo siekiama klimato politiką integruoti į ES programas.

92

Komisija laikosi pozicijos, kad, apskritai, tiek į programų rengimą įtraukiant su klimatu susijusias nuostatas, tiek formuluojant bendrą kiekybinę integravimo strategiją, padaryta reikšminga pažanga, ir tai yra skaidrus pagrindas tolesniems veiksmams.

Vis dėlto, Komisija pažymi, kad kiekvieno iš šių fondų individualūs indėliai gali skirtis visų pirma pagal tai, kiek glaudus yra jų konkrečių pirminių tikslų ir klimato politikos ryšys. Todėl labai svarbu, kad indėliams programuoti ir jų stebėsenai vykdyti skirtos sistemos taip pat atitinkamai skirtųsi viena nuo kitos.

Nepaisant to, Komisija laikosi pozicijos, kad iš esmės ji eina teisingu keliu link 20 % tikslo, nors ir pripažįsta, kad būtina ir toliau dėti pastangas, kaip nurodyta DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje.

93

Komisija pažymi, kad 20 % tikslas įvardijamas kaip vienas iš klimato aspekto integravimo į ES biudžetą strategijos elementų, kuris kartu yra ES atsako į investavimo poreikius, susijusius su klimato kaita, strategijos dalis (žr. Komisijos atsakymą į 24 dalies pastabas).

Klimato kaitos aspekto integravimo į ES biudžetą strategija, kaip ir visi kiti ES vykdomi kovos su klimato kaita veiksmai, rodo ES ryžtą kovoti su klimato kaita ir užimti šioje srityje lyderio poziciją.

DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 20 % tikslo, kaip paaiškinta jos atsakyme į 28 dalies pastabas.

94

Dabar, kai programavimo procesai yra baigti, Komisija jau gali konsoliduoti patikimus duomenis šių programų įverčiams, susijusiems su klimato išlaidomis, atnaujinti; Komisija jau paskelbė, kokia yra padėtis DFP laikotarpio vidurio ataskaitos kontekste. Jei būtų buvę remtasi 2014–2016 m. duomenimis, šie vertinimai būtų pagrįsti netiksliais duomenimis, o tai savo ruožtu būtų nulėmę klaidingus aiškinimus.

DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje nurodoma, kad 2014–2020 m. laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio programavimo laikotarpiu tai sudarys maždaug 18,9 %.

95

Komisija pabrėžia, kad ES priimtas su klimatu susijusių išlaidų atsekimo metodas yra pirmasis būtent kiekybinės biudžeto išlaidų stebėsenos metodas. Todėl, nors apskritai taikoma metodika yra patikima ir skaidri, šį metodą dar galima tobulinti.

1 rekomendacija. Patikimas daugiametis konsolidavimas

Komisija sutinka su rekomendacija, kurioje siūloma, siekiant nustatyti, ar klimato išlaidos leidžia laiku pasiekti 20 % tikslą, atlikti patikimą daugiametį konsolidavimą, ir laikosi pozicijos, kad į ją jau atsižvelgta DFP laikotarpio vidurio ataskaitos kontekste. Komisija planuoja ir toliau stebėti ir kasmet vertinti pažangą, nes tai svarbu rengiant metinių biudžetų projektus.

2 rekomendacija. Išsamus ataskaitų teikimo pagrindas

a)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.

Ji sutinka atitinkamose metinėse veiklos ataskaitose pateikti su padaryta pažanga ir kitais svarbiais klimato politikos aspektais susijusią informaciją. Remiantis naujausiais prieinamais ES biudžeto vykdymo rodikliais, naujojoje metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje glaustai pateikiami ES biudžeto įgyvendinimo rezultatai (1 skyrius). Ši ataskaita parengta remiantis metinėse veiklos ataskaitose, biudžeto programų suvestinėse ir kituose šaltiniuose, pavyzdžiui, ES programų vertinimo ir įgyvendinimo ataskaitose, pateikta informacija. Ataskaitoje pateikiami apibendrinamieji duomenys, o išsamią informaciją apie programų tikslus ir pažangą siekiant rodiklių galima rasti metinėse veiklos ataskaitose ir programų suvestinėse.

Komisija nesutinka su rekomendacija atsiskaityti už finansines priemones, kai kalbama apie išlaidų, susijusių su 20 % tikslo siekimu, atsekimo pastangas.

b)

Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms.

c)

Komisija nesutinka su šia rekomendacija. Nors taip būtų siekiama labiau atsieti duomenis pagal sritis, neaišku, koks būtų šios papildomos administracinės naštos poveikis Komisijai ir valstybėms narėms. Komisija apsvarstys galimybę išskirti klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos duomenis, jei metodika bus peržiūrima ateityje, ir pabrėžia, kad šios dvi sritys yra glaudžiai susijusios.

96

Komisija sutinka, kad, siekiant klimato aspektą integruoti į ES programas, reikia ir toliau dėti pastangas. 20 % politinis tikslas nustatytas siekiant paskatinti integravimą (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 25 dalies pastabas). Komisija mano, kad lanksčios 20 % tikslo įgyvendinimo sąlygos yra palankios plėtoti naujovišką klimato aspekto integravimo ir su klimatu susijusių išlaidų atsekimo strategiją. ES integravimo strategijos tikslas – klimato aspektą integruoti į visas politikos sritis, o 20 % tikslas nustatytas tam, kad integravimo procesas vyktų sparčiau.

DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 20 % tikslo, kaip paaiškinta jos atsakyme į 28 dalies pastabas.

3 rekomendacija. Klimato kaitos poreikių vertinimas

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.

Komisija sutinka apsvarstyti klimato kaitos poreikius ir galimybes prisidėti prie įvairių sričių, kai bus siūlomas naujas bendras politinis tikslas. Komisija nesutinka su siūlymu planuoti konkrečias galimybes prisidėti prie kiekvienos srities ar programos.

97

Komisija laikosi pozicijos, kad, siekiant integruoti klimato aspektą į ES biudžetą, padaryta didelė pažanga ir kad ES metodika yra skaidri ir atitinka savo paskirtį.

Komisija atkreipia dėmesį į savo atsakymus į 29 dalies pastabas dėl klimato išlaidų pobūdžio taikant įvairias priemones. Ji nurodo, kad politinis tikslas – integruoti klimato aspektą – teisės aktų tekstuose atspindimas skirtingai; yra atvejų, kai šis tikslas, kaip politinė ambicija, pristatomas preambulėje, o ne įtraukiamas į nuostatas kaip tiesiškai privalomas tikslas. Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 25 ir 26 dalių pastabas.

Komisija savo prognozę dėl su klimatu susijusių išlaidų iki 2020 m. išdėstė DFP laikotarpio vidurio ataskaitos kontekste.

98

ES klimato aspekto integravimo strategija parengta remiantis tarptautine patirtimi; jai įgyvendinti sukurta kiekybinio atsekimo metodika, kuria siekiama užtikrinti administracinės naštos ir duomenų patikimumo pusiausvyrą.

Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų skaičiavimus, atliktus remiantis kitais klimato atsekimo metodais, tačiau nemano, kad jiems turėtų būti teikiamas pirmumas naujoviškos ir išsamios integravimo strategijos, dėl kurios sutarta ES lygmeniu, atžvilgiu.

99

Komisija pripažįsta, kad, taikant šią metodiką, yra tiek perdėto, tiek nepakankamo tam tikrų su klimatu susijusių išlaidų elementų vertinimo tikimybė. Tačiau kartu mes laikomės pozicijos, kad klimato kaitai mažinti skirtų išlaidų atsekimo principai, kuriuos 2015 m. suformulavo ir savo vykdomoms operacijoms pritaikė tarptautinių paramos organizacijų grupė, nėra ES lygmeniu suderintą požiūrį atitinkantis atskaitos taškas. Komisijos taikomas metodas yra patikimas, jis parengtas skaidriai, koordinuojant veiksmus; apie jį pranešta Europos Parlamentui ir Tarybai.

Bendrą abiejų BŽŪP fondų klimato sričiai skirtą indėlį Komisija vertina taikydama patikimą metodiką – išsami informacija apie šią metodiką pateikiama prie Komisijos biudžeto projekto pridedamose programų suvestinėse.

Komisija mano, kad žalinimo tiesioginių išmokų srityje iš poveikio galima pakankamai aiškiai suprasti, kad trys aptariamosios ūkininkavimo praktikos yra susijusios su klimato aspektu. Ne žalinimo tiesioginių išmokų naudą klimato politikai, jas susiejus su kompleksine parama, galima įvertinti 40 % Rio rodiklį taikant 20 % ne žalinimo tiesioginių išmokų daliai. Kaip ir daugelio kitų skaičiavimų atveju, tai yra parametras, pagrįstas sankcijų už kompleksinės paramos pažeidimus sistema. Tačiau, Komisijos nuomone, 8 % ne žalinimo išmokų poveikis klimatui nėra vertinamas perdėtai, atsižvelgiant į tai, kokį teigiamą poveikį klimatui daro kompleksinė parama ir tiesioginės išmokos. Šis skaičiavimas visiškai atitinka konservatyvumo principą.

100

Bendrą abiejų BŽŪP fondų klimato sričiai skirtą indėlį Komisija vertina taikydama patikimą metodiką – išsami informacija apie šią metodiką pateikiama prie Komisijos biudžeto projekto pridedamose programų suvestinėse.

4 rekomendacija. Ištaisyti perdėtus įverčius

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Siekiant užtikrinti nuspėjamumą, nuoseklumą ir skaidrumą, dabartinės DFP laikotarpiu atsekimo metodika turi išlikti nekintama. Vis dėlto, Komisija apsvarstys būdus tikslinti atsekimo metodiką EŽŪFKP srityje programavimo laikotarpiu po 2020 m., užtikrindama, kad nedidėtų administracinė našta.

101

Komisijos veiksmų planas bus papildytas išsamesniais kiekybiškai įvertinamais tikslais. Vis dėlto, tinkamiausias laikas jiems nustatyti – 2018–2020 m. darbo programų rengimo procesas, kuris, beje, dar nesibaigė.

102

Komisija pripažįsta, kad, siekiant integruoti klimato aspektą į kai kurias programas, reikalingos papildomos pastangos, tačiau nemano, kad specialūs klimato išlaidoms didinti skirti veiksmų planai suteiktų pridėtinės vertės.

5 rekomendacija. Parengti veiksmų planus

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.

Komisija įvertins galimybes padidinti klimato aspekto svarbą, kai bus rengiamos atskirų programų ir politikos sričių laikotarpio vidurio ataskaitos, kaip nustatyta DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje. Laukdama šių ataskaitų duomenų, Komisija svarstys taisomuosius veiksmus. Rengti atskirus veiksmų planus būtų netikslinga, nes, kalbant apie atskiras programas, jau ir taip numatyti prioritetų nustatymo procesai, kurie priklauso nuo administravimo pobūdžio.

103

Komisija laikosi pozicijos, kad siekis atsekti įsipareigojimų asignavimus – pirmas žingsnis, būtinas siekiant geriau integruoti klimato politiką į ES biudžetą, ir tai yra pagrįstas parametras, padedantis užtikrinti dėl papildomo stebėsenos lygmens susidariusios administracinės naštos pusiausvyrą. Dabartiniai įverčiai iš tiesų parengti remiantis suprogramuotomis išlaidomis (biudžeto projekto), tačiau jie yra atnaujinami pagal faktiškai patvirtinto biudžeto duomenis ir taisomuosius raštus. Komisija įvertins ex post įverčių, pagrįstų faktiniais įsipareigojimais, teikimo ekonominį naudingumą. Vis dėlto, reikalaujant skaičiavimus grįsti faktiniais mokėjimais, padidėtų administracinė našta, nes mokėjimai gali būti atliekami daugelį metų ir jiems gali būti taikomos finansinės pataisos. Nepaisant to, Komisija gali pateikti įverčius, kadangi apie 97 % įsipareigojimų asignavimų tampa mokėjimų asignavimais.

Komisija sutinka, kad ES išlaidų įgyvendinimo rezultatams reikia skirti daugiau dėmesio. Vis dėlto, dabartiniame teisėkūros institucijos nustatytame veiklos rezultatų plane numatyti su klimatu susiję rodikliai yra taikytini tik daliai išlaidų, ir šie rodikliai negali būti suvedami ES biudžeto lygmeniu. Rengiant kitą DFP veiklos rezultatų planą, bus atsižvelgta į įgytą patirtį.

6 rekomendacija. Parengti rodiklius, leidžiančius stebėti faktines su klimato politika susijusias išlaidas ir atitinkamus rezultatus

a)

Komisija nesutinka su rekomendacija šiuo etapu parengti naują stebėsenos sistemą. Toks žingsnis padidintų valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą – tai nebuvo numatyta dabartiniuose reglamentuose ir nėra įtraukta į partnerystės susitarimus bei veiksmų programas. Komisija ir toliau naudos esamą stebėsenos sistemą, kuri taip pat teikia išlaidų duomenis.

b)

Komisija su šia rekomendacija sutinka ir ketina ją įgyvendinti, kaip nurodyta toliau.

Ji sieks, kad būtų galima kuo patikimiau ir kokybiškiau palyginti su klimatu susijusius rezultatų rodiklius visose ES biudžeto srityse, ir apsvarstys galimybę rengiant kitą DFP nustatyti su klimatu susijusius rezultatų rodiklius, kad būtų galima įvertinti ES biudžeto indėlį į klimato politiką ir, svarbiausia, įvertinti, kaip, taikant ES finansuojamas priemones, prisidedama prie išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertinimo ir mažinimo.

c)

Komisija su šia rekomendacija sutinka ir laikosi pozicijos, kad ji jau yra įgyvendinta, kaip nurodyta toliau.

Ji ir toliau aktyviai skatins gerosios patirties mainus, taip pat ir su klimatu susijusių rezultatų rodiklių srityje. Pavyzdžiui, BŽŪP stebėsenos ir vertinimo ekspertų grupė jau yra sudariusi galimybę dalytis gerąja patirtimi, susijusia tiek su BŽŪP vertinimu, tiek su atitinkamais rodikliais.

105

Akivaizdu, kad į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos konkrečiuose sektoriuose ar klasteriuose (pvz., mažaanglės ekonomikos) aspektą nebuvo atsižvelgta išsamiose diskusijose dėl programavimo. Derantis dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų srities tikslų, turėjo būti atsižvelgta į pažangiosios specializacijos ex ante sąlygą. Kalbant apie mokslinių tyrimų ir inovacijų sritį veiksmų programose (VP), jei Komisija būtų įsikišusi siekdama, kad klimatui būtų skiriama daugiau dėmesio, tai būtų prieštaravę teisiškai įtvirtintiems reikalavimams, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad pažangiosios specializacijos strategijos priklauso procesų „iš apačios į viršų“ kategorijai. Tokiomis aplinkybėmis pažymėtina, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas mažaanglių technologijų srityje dažniausiai yra gerokai didesnės nei nustatyta programose ir pažymėta atsekimo metodikos priemonėse.

106

Komisija pabrėžia, kad, kadangi ESF indėlis į klimato politiką gali būti tik netiesioginis, visų pirma, per investicijas į ekologijos srities įgūdžius, kurie savo ruožtu yra glaudžiai susiję su darbo rinkos plėtra ir, atitinkamai, yra priklausomi nuo paklausos, faktinė dalis klimato aspektui skiriamų ESF lėšų bus žinoma tik po to, kai programa bus įgyvendinta.

Todėl Komisija mano, kad klimato aspektui skiriamų ESF lėšų dalis, nustatyta remiantis valstybių narių ESF veiksmų programose pateikta informacija, gali nepakankamai atspindėti prognozuojamą ESF indėlį į klimato politiką 2014–2020 m. laikotarpiu.

Komisija atkreipia dėmesį į savo bendrą atsakymą į 77–79 dalių pastabas.

107

BŽŪP reforma lėmė reikšmingą klimato politikai skirto finansavimo padidinimą, palyginti su 2007–2013 m. laikotarpiu.

108

Komisija nepritaria nuomonei, kad tiesioginių išmokų žalinimas yra iš esmės pagrįstas jau esama žemės ūkio praktika. Komisija mano, kad žalinimo priemonėmis bus reikšmingai prisidėta prie papildomų kovos su klimato kaita veiksmų. Ekologiniu požiūriu svarbioms vietovėms ir pasėlių įvairinimui taikomi reikalavimai yra išties nauji, o daugiamečių ganyklų apsauga gerokai sugriežtinta, pavyzdžiui, nustatytas reikalavimas užtikrinti visišką aplinkosaugos požiūriu jautrių daugiamečių žolynų apsaugą ir apribotos galimybės suarti daugiamečius žolynus.

Žalinimo išmokomis de facto išplėstos ribos, kurias viršijus su aplinkosauga susijusi veikla gali būti finansuojama pagal kaimo plėtros programas. Pagal agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonę tam tikrų rūšių programiniams veiksmams numatytos išmokos gali būti mokamos tik pagal įsipareigojimus ir reikalavimus, kurie viršija žalinimo prievoles. Taip tikimasi geresnių rezultatų aplinkosaugos ir klimato kaitos srityse.

109

Valstybių narių EJRŽF metinėse įgyvendinimo ataskaitose daugiau dėmesio skiriama EJRŽF išlaidų klimato politikos srityje stebėsenai. Žr. Komisijos atsakymą į 43 dalies pastabas.

7 rekomendacija. Išnagrinėti visas potencialias galimybes ir užtikrinti tolesnį faktinį perėjimą prie klimato politikos

a)

Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies, panašiai kaip 5 rekomendacijos atveju, t. y. ji nustatys sritis, kuriose išnaudojamas ne visas potencialas, ir apsvarstys galimybes ir veiksmus, kurie padėtų padidinti klimato aspekto svarbą atitinkamose išlaidų programose, atlikdama jų laikotarpio vidurio peržiūras. Vis dėlto, ji nerengs specialių klimato išlaidoms skirtų veiksmų planų atskiroms programoms.

b)

Komisija nesutinka su šia rekomendacija. Keisti pagal pasidalijamojo valdymo modelį administruojamų ESI fondų programų daugiametį finansinį programavimą, kurio finansavimo struktūros yra pagrįstos iš anksto paskirstytais finansiniais paketais, šiuo etapu nebūtų nei realu, nei pagrįsta. Taip pat nepagrįsta šiuo programavimo etapu būtų kurti, priimti ir į teisės aktų sistemą (pvz., EJRŽF) įtraukti naujas klimato politikos priemones.

Vis dėlto, Komisija apsvarstys galimybę sustiprinti klimato aspekto integravimą, atlikdama atskirų programų laikotarpio vidurio peržiūras.

1 Žr. KOM(2011) 500 galutinis, I dalis, 6.1.4 punktas http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf

2 Žr. 2013 m. vasario 7 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir 2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl naujosios DFP (P7_TA(2013)0078).

3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_lt.htm

4 Žr. EAA įvairių veiksnių analizę: „Europos tendencijos ir prognozės 2015 m.“, 2.4 skyrius; EAA ataskaita Nr. 4/2015.

5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf

6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf

7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf

QJ-AB-16-033-LT-E    ISSN 1977-5725

Siekdama reaguoti į klimato kaitą ir patenkinti su ja susijusius didelius investicijų poreikius, ES susitarė, kad ne mažiau kaip 20 % jos biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu turi būti išleista klimato politikos veiksmams. Mes nustatėme, kad yra dirbamas ambicingas darbas ir kad, apskritai imant, pasiekta pažangos. Tačiau yra rimta rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas, jei nebus padidintos pastangos. Įgyvendinat šį tikslą, buvo pasiektas didesnis ir tikslingesnis klimato politikos finansavimas Europos regioninės plėtros fonde ir Sanglaudos fonde. Tačiau Socialiniame fonde bei žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės srityse reikšmingo perėjimo prie klimato politikos nenustatyta.