EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditors

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-6488-6 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/806763 | QJ-AB-16-033-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-6509-8 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/543296 | QJ-AB-16-033-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6493-0 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/72157 | QJ-AB-16-033-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 14.10.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 22.7.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 26.10.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 14.11.2016.

LV
2016

Nr. 31

Īpašais ziņojums

Vismaz piektdaļas
ES budžeta novirzīšana
klimata rīcībai: notiek
vērienīgs darbs, bet pastāv
nopietns risks, ka iecerēto
neizdosies sasniegt

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo ziņojumu pieņēma I revīzijas apakšpalāta, kura revidē dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Revīziju vadīja ERP loceklis (I apakšpalātas vecākais loceklis) Phil Wynn Owen kopā ar ERP bijušo locekli Kersti Kaljulaid. Darbuzdevuma vadītājs bija Bertrand Tanguy, un viņa vietnieks – Tomasz Plebanowicz. Revīzijas darba grupā strādāja Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru un Maria Ploumaki. Revīzijas ziņojumu rakstīt palīdzēja Hannah Critoph.

No kreisās uz labo: P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.

Saturs

Glosārijs un saīsinājumi

Kopsavilkums

Ievads

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Kopumā ir panākts progress, bet pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts

Kolektīva apņemšanās, un sagaidāms, ka daži finansēšanas instrumenti sniegs vairāk nekā 20 %

Komisijas piemērotā izsekošanas metode ir balstīta uz starptautisko metodoloģiju, bet tai piemīt nepilnības

Kopumā panākts progress mērķa sasniegšanā, bet ziņošana tikai daļēji uzticama un netiek pievērsta pietiekama uzmanība rezultātiem

Pastāv nopietns risks, ka mērķis netiks sasniegts

Pieņēmumiem par ieguldījumu klimata rīcības mērķī no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem trūkst pienācīga pamatojuma

Ja Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai piemērotu citus izsekošanas koeficientus, kas būtu balstīti uz starptautisko metodoloģiju, klimata finansējums samazinātos par 40 %

Nepieciešams steidzami rīkoties, jo ieguldījums no pētniecības finansējuma nozīmīgi atpaliek

Lielāks un mērķtiecīgāks klimata rīcības finansējums dažos Eiropas strukturālajos un investīciju fondos, bet citos lielā mērā “viss kā parasti”

Lielāki piešķīrumi klimata vajadzībām Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā pierāda, ka var panākt, ka klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība

Vēl nav pietiekami izmantots potenciāls, ko varētu dot Eiropas Sociālā fonda ieguldījums klimata rīcībā

Nav nozīmīgu izmaiņu kopējās lauksaimniecības politikas tēriņos, lai gan lauku attīstības jomā pastāv paraugprakses piemēri

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā klimata rīcībai pievērstā vērība palielināta tikai nedaudz

Secinājumi un ieteikumi

Pielikums.

Matrica ar koeficientiem, ko ERP izmantojusi lauku attīstības politikas jomā

Komisijas atbilde

Glosārijs un saīsinājumi

“Apvārsnis 2020”: ES pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam.

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF): Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds ir fonds, kas paredzēts ES jūrlietu politikai un zivsaimniecības politikai 2014.–2020. gadā. Tā mērķis ir palīdzēt zvejniekiem pārejā uz ilgtspējīgu zveju un piekrastes kopienām – to saimniecību dažādošanā. Tas arī finansē projektus, kas rada jaunas darbvietas un uzlabo piekrastes dzīves kvalitāti visā Eiropā.

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA): Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai ir paredzēts, lai ES lauku apgabaliem palīdzētu risināt plašu ekonomikas, vides un sociālo problēmu loku.

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF): Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds nodrošina finansējumu tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem, lauksaimniecības tirgu pārvaldībai un virknei citu nolūku, tādiem kā veterinārie un augu veselības pasākumi, pārtikas programmas un informēšanas darbības.

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF): Eiropas Reģionālās attīstības fonda mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, izlīdzinot galvenās atšķirības starp reģioniem. To panāk ar finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un produktīvām investīcijām darbvietu radīšanai, galvenokārt uzņēmumiem.

Eiropas Sociālais fonds (ESF): Eiropas Sociālā fonda mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot nodarbinātību un darba iespējas, galvenokārt ar apmācības pasākumiem, un veicinot augstāku nodarbinātības līmeni un jaunu un labāku darbvietu radīšanu.

Eiropas Strukturālie un investīciju fondi (ESIF): Eiropas strukturālie un investīciju fondi ir piecu atsevišķu fondu grupa, kuru mērķis ir visā ES samazināt atšķirības starp reģioniem un kuru rīcībpolitiku nosaka septiņu gadu daudzgadu finanšu shēmu budžeta laikposmam. Minētie pieci fondi ir Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).

ES klimata koeficienti: svērumi, ko piešķir ES līdzekļiem, kurus iedala projektiem, pasākumiem vai rīcībai. Koeficientu pamatā ir ESAO Rio marķieru metodoloģija. Atkarībā no konkrētās rīcības ieguldījuma no klimata pārmaiņu mazināšanas vai pielāgošanās viedokļa ES klimata koeficientiem ir 0 %, 40 % un 100 % svērums.

Klimata finansējuma izsekošana: progresa pārraudzība par to, kā tiek panākts 20 % mērķis, mērot fondu finansiālo ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā.

Klimata jautājumu integrēšana: tā vietā, lai veidotu īpašu specializētu finansēšanas instrumentu, klimata rīcība ar integrēšanu tiek iekļauta ES rīcībpolitikās, instrumentos, programmās vai fondos.

Klimata rīcība: rīcība, ar ko risina klimata pārmaiņu problēmu (šajā ziņojumā saukta par “klimata rīcību”).

Kohēzijas fonds (KF): Kohēzijas fonda mērķis ir stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju nolūkā veicināt ilgtspējīgu attīstību. KF galvenokārt nodarbojas ar investīcijām vidē un transportā, ieskaitot jomas, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģiju un dod labumu videi.

Lauksaimniecības tiešie maksājumi: tiešos maksājumus piešķir lauksaimniekiem, lai atbalstītu viņu ienākumus un lai viņus atalgotu arī par sabiedrisko labumu ražošanu ar zaļināšanu; to dara kombinācijā ar savstarpējo atbilstību.

Pasākums: lauku attīstības programmās tas ir darbību vai projektu kopums, kas palīdz sasniegt vienu vai vairākas Savienības prioritātes lauku attīstības jomā.

Plānošanas dokumenti: programmas, kurās vispārējie stratēģiskie mērķi, kas noteikti partnerības nolīgumos starp Eiropas Komisiju un atsevišķām dalībvalstīm, tiek sīkāk sadalīti investīciju prioritātēs, konkrētos mērķos un, galu galā, konkrētā rīcībā. Lauku attīstības politikā tos sauc par attīstības programmām. Pārējos Eiropas strukturālajos un investīciju fondos tos sauc par darbības programmām.

Prioritārās jomas: Eiropas Savienība ir apzinājusi sešas prioritātes lauku attīstības jomā. Tās savukārt ir iedalītas 18 “prioritārajās jomās”, lai sīkāk precizētu katras prioritātes mērķus un atvieglotu plānošanu.

Programma LIFE: ES programma, ar ko atbalsta vides, dabas aizsardzības un klimata pasākumu projektus visā Eiropas Savienībā, pašlaik 2014.–2020. gadam.

Rio marķieri: kodi, ko izmanto ESAO, lai sekotu līdzekļiem, kuri paredzēti klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām.

Savienības prioritātes: lauku attīstībai noteiktie mērķi, kas palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Pastāv sešas Savienības prioritātes lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku apgabalu jomā, kas galvenokārt attiecas uz inovācijas un konkurētspējas sekmēšanu, ekosistēmu atjaunošanu un stiprināšanu, pārejas veicināšanu uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, kas ir arī noturīga pret klimata pārmaiņām, un sociālās iekļaušanas un nabadzības samazināšanas veicināšanu.

Savstarpējā atbilstība: sistēma, kas vairumu kopējās lauksaimniecības politikas maksājumu sasaista ar to, ka lauksaimnieki pilda pamatnoteikumus par vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību un zemes labu lauksaimniecības un vides stāvokli.

Zaļināšana: lauksaimniecības tiešo maksājumu komponents, ar ko tiek atbalstīta tāda lauksaimniecības prakse, kas dod labumu no klimata un vides viedokļa. Šāda prakse ietver kultūru dažādošanu, ilggadīgo zālāju saglabāšanu un ekoloģiskās infrastruktūras izveidi.

Kopsavilkums

I

Klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras Eiropas Savienība (ES) un valdības uz visas planētas. Lai reaģētu uz klimata pārmaiņām un apmierinātu ar tām saistītās vajadzības pēc būtiskām investīcijām, ES ir vienojusies, ka vismaz 20 % no tās 2014.–2020. gada budžeta – katrs piektais euro – būtu jātērē ar klimatu saistītai rīcībai. Šis mērķis ir daļa no ES vadošās lomas klimata pārmaiņu mazināšanā.

II

Izvirzītais mērķis, proti, katru piekto euro tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, ir jāsasniedz, klimata rīcību iekļaujot jeb “integrējot” dažādos ES finansēšanas instrumentos. Tas nozīmē, ka nav jāizveido kāds viens specializēts finansēšanas instruments, bet izvirzītais mērķis ir jāsasniedz, rūpes par klimatu iekļaujot dažādās rīcībpolitikas jomās un atbilstošajos ES budžeta līdzekļos.

III

Mēs centāmies noskaidrot, vai var sagaidīt, ka tiks izpildīts mērķis vismaz 20 % no ES budžeta tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, un vai var cerēt, ka izmantotā pieeja dos kādu papildu vērtību, ļaujot panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai.

IV

Mēs konstatējām, ka notiek vērienīgs darbs un ka kopumā ir panākts progress minētā mērķa sasniegšanai. Tomēr pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts, ja nebūs plašāku centienu risināt klimata pārmaiņu problēmu. Īstenojot izvirzīto mērķi, ir izdevies panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā. Tomēr Eiropas Sociālajā fondā un tādās jomās kā lauksaimniecība, lauku attīstība un zivsaimniecība nav notikusi nozīmīga pāreja uz klimata rīcību un nav tikušas pilnībā izpētītas visas iespējas finansēt ar klimatu saistītu rīcību.

V

Kā liecina Komisijas skaitļi, klimata rīcībai atvēlētā līdzekļu daļa laikā no 2014. līdz 2016. gadam ir bijusi vidēji 17,6 %. Kopumā Komisija lēš, ka klimata rīcībai tiks atvēlēti 18,9 %, kas ir mazāk nekā 20 % mērķis.

VI

Lai līdz 2020. gada beigām sasniegtu vispārējo 20 % mērķi, saskaņā ar mūsu aplēsēm visos atlikušajos pašreizējā plānošanas laikposma gados, t. i., 2017.–2020. gadā, klimata finansējuma likme būtu jāpalielina līdz vidēji 22 %. Pastāv nopietni riski, ka tas netiks sasniegts galvenajās jomās, no kurām tiek sniegts ieguldījums, proti, lauksaimniecībā, lauku attīstībā un pētniecībā. Ja aplēsto ieguldījumu no lauksaimniecības un lauku attīstības aprēķinātu saskaņā ar starptautisko metodoloģiju klimata finansējuma līmeņu izvērtēšanai, tas samazinātos par apmēram 33 miljardiem euro. Ciktāl runa ir par pētniecību, programma “Apvārsnis 2020” ir ievērojami atpalikusi no tās mērķa, kas paredz klimata rīcībai iedalīt 35 %, un tās ieguldījums pašlaik ir 24 %. Komisijai nav detalizēta rīcības plāna, kurā būtu izklāstīts, kā tā iecerējusi panākt nokavēto.

VII

Komisijas pieejā tam, kā tiek aplēsti klimata rīcības finansējuma līmeņi, galvenā uzmanība tiek pievērsta plānoto izdevumu apzināšanai. Tomēr plāni ne vienmēr nozīmē, ka kaut kas tiešām tiek tērēts, un šāda pieeja nespēj sniegt vispusīgu informāciju par gūtajiem rezultātiem. Turklāt ar izmantoto izsekošanas metodi netiek pilnībā atspoguļota to ES izdevumu finansiālā ietekme uz klimata rīcību, kurus īsteno, izmantojot finanšu instrumentus, un finansējums pārmaiņu mazināšanai netiek nošķirts no finansējuma pielāgošanās pasākumiem.

VIII

Mūsu galvenie ieteikumi paredz veikt pamatīgu daudzgadu konsolidāciju un izveidot vispusīgu sistēmu pārskatu sniegšanai, kā arī to, ka tiek izvērtētas ar klimata pārmaiņām saistītās vajadzības. Mēs arī ieteicam labot pārlieku lielas aplēses, sastādīt rīcības plānus atpalikušām jomām un pārraudzīt reālos tēriņus un rezultātus. Visbeidzot, mēs ieteicam izpētīt visas potenciālās iespējas, kā nodrošināt turpmāku reālu pāreju uz klimata rīcību.

Ievads

01

Klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras Eiropas Savienība (ES) un valdības uz visas planētas. Zemes klimats mainās tāpēc, ka atmosfērā ir palielinājusies dažu gāzu, tā dēvēto siltumnīcefekta gāzu, koncentrācija. Šīs gāzes darbojas kā sega, kas neļauj izbēgt karstumam un līdz ar to sasilda Zemes virsmu – to dēvē par “siltumnīcas efektu”¹. Apmēram 9 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām visā pasaulē 2012. gadā nāca no ES.

Klimata rīcības divas puses: klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās

02

Pastāv divas savstarpēji papildinošas rīcībpolitikas tam, kā reaģēt uz klimata pārmaiņām: pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās. Pirmā pieeja, pārmaiņu mazināšana, paredz risināt klimata pārmaiņu cēloņus, samazinot vai ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisiju galvenokārt ar tādiem līdzekļiem kā enerģijas patēriņa samazināšana, energoefektivitātes uzlabošana un atjaunojamās enerģijas daļas palielināšana. Šī pieeja ietver arī centienus aizsargāt un stiprināt siltumnīcefekta gāzu piesaistes² līdzekļus, kā arī uzlabot mežsaimniecības un lauksaimniecības praksi oglekļa dioksīda saglabāšanai un piesaistei augsnē un mežos.

03

Pārmaiņu mazināšanas rīcības svarīgums ir parādīts 1. attēlā. Tajā ir parādītas virsmas temperatūras prognozētās izmaiņas 21. gadsimtā, salīdzinot ar vidējām temperatūrām 20. gadsimta beigu daļā, pie oglekļa dioksīda emisiju scenārija “viss kā parasti”³.

04

Otrā pieeja klimata pārmaiņu problēmas risināšanai, proti, pielāgošanās, ir vērsta uz to, lai laikus sagatavotos kaitīgām un, ja tādas ir, pozitīvām klimata pārmaiņu sekām, kas iestāsies, un lai atbilstoši rīkotos nolūkā novērst vai līdz minimumam samazināt potenciālo kaitējumu. Pat ja tiek īstenota pārmaiņu mazināšanas rīcība, Zemes temperatūra turpinās pieaugt vismaz līdz 2040. gadam neatkarīgi no aplūkojamā siltumnīcefekta gāzu emisiju scenārija⁴. Tas nozīmē, ka pielāgošanās pasākumi būs vajadzīgi pat pie vislabākā scenārija.

1. attēls

Virsmas temperatūras prognozētās izmaiņas Eiropas Savienībā 2071.–2100. gadā

Attēlā ir parādītas gada vidējās temperatūras prognozētās izmaiņas 2071.–2100. gadā, salīdzinot ar 1971.–2000. gadu (oglekļa dioksīda emisiju scenārijs “viss kā parasti”). Prognozēto izmaiņu pamatā ir vidējais lielums multimodeļu kompleksā, kuram izmantots Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes izveidotais augstu emisiju scenārijs.

Avots: Eiropas Vides aģentūra
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)

05

Pielāgošanās pasākumi ir atkarīgi no klimata pārmaiņu iespaida. Šāds iespaids ģeogrāfisko apstākļu dēļ var būt ļoti dažāds. Tas var būt, piemēram, plūdi, jūras līmeņa paaugstināšanās, sausums un pārtuksnešošanās un bioloģiskās daudzveidības zudums (sk. 2. attēlu).

2. attēls

Būtiskākais novērotais un prognozētais klimata pārmaiņu iespaids galvenajos Eiropas reģionos

Avots: Eiropas Vides aģentūra, 2012. g.

06

Starptautiskais klimata pārmaiņu nolīgums, ko 2015. gada beigās pieņēma Parīzē, ir pirmais saistošais universālais nolīgums cīņai pret klimata pārmaiņām⁵. Ar to tiek izveidota pārredzamības sistēma, lai sekotu līdzi valstu progresam siltumnīcefekta gāzu samazināšanas individuālo mērķu sasniegšanā⁶.

07

Pat vēl pirms tika pieņemts Parīzes nolīgums, ES jau bija uzņēmusies saistības līdz 2020. gadam samazināt savas emisijas par vismaz 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un par 40 % – līdz 2030. gadam. Tā ir nospraudusi arī ilgtermiņa mērķi 2050. gadam (sk. 1. izcēlumu). Kā liecina jaunākās aplēses⁷, ES kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas 2014. gadā bija apmēram par 24 % zemākas nekā 1990. gada līmeņi, lai gan daļēji tas bija ekonomikas krīzes ietekmes dēļ.

ES apņemšanās 20 % no sava budžeta tērēt klimata rīcībai

08

Lai apmierinātu ar klimata pārmaiņām saistītās vajadzības pēc būtiskām investīcijām, ES ir vienojusies, ka vismaz 20 % no tās 2014.–2020. gada budžeta – katrs piektais euro – būtu jātērē ar klimatu saistītai rīcībai⁸. Šis mērķis tika izvirzīts kā daļa no ES vadošās lomas klimata rīcības īstenošanā, ko Komisija uzskata par neaizstājamu tam, lai sekmīgi pildītu 2015. gada Starptautisko klimata pārmaiņu nolīgumu⁹. Pēc mūsu aplēsēm šis mērķis atbilst solījumam par apmēram 212 miljardiem euro¹⁰. Kā norāda Komisija, ar šo apņemšanos tiktu trīskāršots ar klimatu saistīto izdevumu aplēstais orientējošais īpatsvars 6–7 % apmērā ES 2007.–2013. gada budžetā¹¹.

09

Komisija nolēma iekļaut jeb integrēt klimata rīcību visās politikas jomās, tostarp dažādos ES finansēšanas instrumentos. Cita starpā tika izvirzīts mērķis ES 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā katru piekto euro izdot ar klimatu saistītai rīcībai¹². Tas nozīmē, ka nav jāizveido viens specializēts finansēšanas instruments, bet mērķi, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos, ir jāsasniedz, attiecīgās rūpes iekļaujot dažādās rīcībpolitikas jomās un atbilstošajos ES budžeta līdzekļos. To varētu panākt, tērējot vairāk esošajās ar klimatu saistītajās programmās, pielāgojot esošās programmas vai veidojot jaunas programmas un nosacījumus, piemēram, tādus atlases kritērijus, kas ir piemērotāki ar klimata pārmaiņām saistītiem tematiem.

1. izcēlums

ES mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai

οLīdz 2020. gadam¹³:

–20 % samazinājums siltumnīcefekta gāzu emisijās (no 1990. gada līmeņiem);

–20 % atjaunojamās enerģijas daļa enerģijas patēriņā;

–20 % uzlabojumi energoefektivitātē.

οLīdz 2030. gadam¹⁴:

–vismaz 40 % samazinājums siltumnīcefekta gāzu emisijās (no 1990. gada līmeņiem);

–vismaz 27 % atjaunojamās enerģijas daļa enerģijas patēriņā;

–indikatīvs mērķis uzlabot energoefektivitāti vismaz par 27 %, salīdzinot ar prognozēm par enerģijas patēriņu nākotnē¹⁵.

οLīdz 2050. gadam¹⁶ ES ir iecerējusi savas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par 80 % līdz 95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, aptverot visas galvenās nozares.

Lomas un pienākumi klimata rīcības integrācijā

10

Katrs Komisijas ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par to, lai klimata rīcība tiktu iekļauta tā individuālajās tēriņu programmās, un par tās īstenošanu, attiecīgos gadījumos sadarbojoties ar dalībvalstīm.

11

Klimata politikas ģenerāldirektorāts sniedz zināšanas un norādes par klimata rīcību pārējiem Komisijas ģenerāldirektorātiem.

12

Budžeta ģenerāldirektorāts koordinē sagatavošanas darbu tam, lai budžetos iedalītu resursus klimata vajadzībām, un vāc un dara zināmu attiecīgo informāciju. Komisijas Ģenerālsekretariātam ir koordinējoša loma, nodrošinot ES rīcības vispārējo konsekvenci, kas ietver arī integrācijas rīcībpolitikas.

13

Konkrētie Komisijas un dalībvalstu pienākumi var mainīties atkarībā no tā, vai kāda rīcībpolitikas joma ir pakļauta dalītai pārvaldībai¹⁷ vai arī to nepastarpināti pārvalda Komisija. Otrajā gadījumā Komisija pati pārvalda programmas, tostarp programmas “Apvārsnis 2020”¹⁸ un LIFE¹⁹.

14

Dalītās pārvaldības gadījumā Komisija izvērtē dalībvalstu sagatavotos un iesniegtos plānošanas dokumentus un apspriež ar tiem saistītos mērķus, pasākumus un rādītāju izvēli. Dalībvalstis ir atbildīgas par programmās iekļaujamo pasākumu izstrādi un par to īstenošanu un pārraudzību. Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) programmas ietver indikatīvu atbalsta summu, kas paredzēta ar klimata pārmaiņām saistītā mērķa izpildei, bet lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem Komisija šo summu aprēķina centralizēti.

Klimata jautājumu integrēšanas konteksts īsumā

οKlimata rīcība apzīmē gan pasākumus, ar ko samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas (pārmaiņu mazināšana), gan pasākumus, ar ko pielāgojas globālās sasilšanas sekām (pielāgošanās). Ir nepieciešami abi pasākumu veidi, un tie viens otru papildina.

οES ir svarīga loma pasaules mērogā klimata rīcības īstenošanā, un ES darbība palīdzēja noslēgt tālejošo starptautisko nolīgumu Parīzē.

οKlimata rīcības integrēšana esošajās rīcībpolitikās un ar klimatu saistīto izdevumu izsekošana ir process, kam vajadzīga Komisijas sadarbība ar dalībvalstīm.

οNoteikt mērķi, proti, katru piekto euro ES 2014.–2020. gada budžetā tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, ir viens no veidiem, kādā ES cenšas palielināt ES izdevumu nozīmi klimata jomā.

οŠīs pieejas mērķis ir ņemt vērā dažādas ES rīcībpolitikas un programmas, kā arī ģeogrāfiskās īpatnības.

1Sk. IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], “Climate Change 2014: Synthesis Report. Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change”, Geneva, Switzerland, 2014. g., 151. lpp.

2Piesaiste ir process, kurā siltumnīcefekta gāzes tiek uztvertas un uzglabātas ilgtermiņā.

3Pamatscenārijā “viss kā parasti” tiek pieņemts, ka nākotnes attīstības tendences neatšķiras no agrākajām un ka rīcībpolitika netiek mainīta. Sk. http://www.ipcc.ch/ipccreports/tar/wg3/index.php?idp=286

4Septītā vides rīcības programma (Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES) un Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) 2013. g.

5Parīzes nolīgums stāsies spēkā trīsdesmitajā dienā pēc dienas, kad vismaz 55 konvencijas puses, kas rada vismaz aplēstos 55 % no kopējām globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, būs depozitāram deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus. Nosacījumi bija ievēroti 2016. gada 5. oktobrī, kad ES iesniedza ratifikācijas rakstu. Nolīgums stāsies spēkā 2016. gada 4. novembrī. Līdz 2016. gada 17. oktobrim nolīgumu bija ratificējusi 81 no 197 Konvencijas parakstītājām pusēm (http://unfccc.int/paris_agreement/items/9444.php).

6Parīzes nolīguma 13. pants Pušu konferences ziņojumā par tās 21. sesiju, kas no 2015. gada 13. decembra līdz 2016. gada 29. janvārim notika Parīzē, datēts ar 2016. gada 29. janvāri, atsauces numurs FCCC/CP/2015/10/add.1.

7http://www.eea.europa.eu/publications/european-union-greenhouse-gas-inventory-2016

8COM(2011) 500 galīgā redakcija, 29.6.2011., “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””, II daļa, 13. lpp.

9COM(2013) 167 final, 26.3.2013., “2015. gada starptautiskais nolīgums par klimata pārmaiņām: starptautiskās klimata politikas veidošana laikposmam pēc 2020. gada”.

10Aplēsti kā 20 % no 1 062,6 miljardiem euro, kas atbilst 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas kopējām saistībām pašreizējās cenās.

11Sk. Klimata politikas ģenerāldirektorāta Gada darbības pārskatu par 2014. gadu, 16. lpp.

12Šis mērķis neietver jomas, kas ir ārpus ES budžeta, piemēram, Eiropas Investīciju bankas aizdevumu operācijas. Eiropas Investīciju banka ir izvirzījusi mērķi panākt, ka vismaz 25 % no tās kopējā aizdevumu apjoma tiek paredzēti klimata rīcībai un ka klimata rīcībai paredzētā daļa tās investīcijās jaunattīstības valstīs sasniedz 35 %.

13COM(2008) 30 galīgā redakcija, 23.1.2008., “20 un 20 līdz 2020. gadam – Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” (2020. gada klimata un enerģētikas pakete).

14COM(2014) 15 final, 22.1.2014., “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (2030. gada klimata un enerģētikas satvars).

152030. gada energoefektivitātes mērķi pārskatīs 2020. gadā, ņemot vērā 30 % mērķi.

16COM(2011) 112 galīgā redakcija, 8.3.2011., “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.”. Eiropadome un Eiropas Parlaments šo Komisijas ierosināto pieeju apstiprināja, attiecīgi, 2013. gada februārī un 2013. gada martā.

17Starp jomām, kas pakļautas dalītai pārvaldībai, jo īpaši jāmin Eiropas strukturālie un investīciju fondi un kopējās lauksaimniecības politikas tiešie maksājumi.

18Pētniecības programmu “Apvārsnis 2020” pārvalda Pētniecības ģenerāldirektorāts. Kādus 25 % no “Apvāršņa 2020” budžeta nepastarpināti pārvalda Komisija, bet 75 % pārvalda īstenošanas struktūras.

19LIFE tēriņu programmu nepastarpināti pārvalda Vides ģenerāldirektorāts (vides apakšprogramma) un Klimata politikas ģenerāldirektorāts (klimata jomas rīcības apakšprogramma), lai gan projektu pārvaldības īstenošanas uzdevumi ir deleģēti aģentūrai.

Revīzijas tvērums un pieeja

15

Mēs centāmies noskaidrot, vai var sagaidīt, ka tiks izpildīts mērķis vismaz 20 % no ES budžeta tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, un vai var cerēt, ka izmantotā pieeja dos kādu papildu vērtību.

16

Konkrētāk, mēs centāmies atbildēt uz šādiem jautājumiem:

–Vai pašreizējā rīcība ļaus sasniegt vispārējo mērķi?

–Vai var sagaidīt, ka šis mērķis dos kādu papildu vērtību, ļaujot panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai?

17

Mēs izveidojām revīzijas kritērijus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām paredzēto ES izdevumu noteikšanai, īstenošanai, pārraudzībai un vērtēšanai. Šie kritēriji tika atvasināti no ES rīcībpolitikas dokumentiem, tiesību aktiem, Komisijas pamatnostādnēm, Padomes lēmumiem, pētījumiem un citām publikācijām. Mēs konsultējāmies arī ar ekspertiem no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un Eiropas Investīciju bankas (EIB) par integrēšanas un izsekošanas metodēm un veicām esošās literatūras pārskatu.

18

3. attēlā ir sniegts pārskats par revidētajām budžeta jomām un revīzijas subjektiem. “Apvāršņa 2020”, kohēzijas politikas, kopējās lauksaimniecības politikas, zivsaimniecības politikas un programmas LIFE revidētās jomas atbilst apmēram 78 % no saistībām, kas plānotas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā, un apmēram 85 % no klimata finansējuma, kas plānots minētajam laikposmam.

3. attēls

Pārskats par revidētajām budžeta jomām un revīzijas subjektiem

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

19

Mūsu revīzijas darbā galvenokārt tika aplūkota vispārējā sistēma, kas izveidota Komisijas līmenī, un divas dalītās pārvaldības jomas: kohēzijas politika un kopējā lauksaimniecības politika. Abas šīs jomas atbilst divām trešdaļām no ES budžeta un trim ceturtdaļām no vispārējā mērķa, kas klimata finansējumam noteikts 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā. Laikā no 2015. gada oktobra līdz 2016. gada februārim mēs veicām revīzijas apmeklējumus Polijā par kohēzijas politiku un kopējo lauksaimniecības politiku, Vācijā un Rumānijā par kohēzijas politiku un Francijā un Spānijā par kopējo lauksaimniecības politiku. Mūsu izlasē tika ņemts vērā izdevumu apjoms, siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms un pielāgošanās problēmas. Katrā dalībvalstī mēs aplūkojām vispārējo plānošanas struktūru, tostarp programmas, kas izveidotas valsts un reģionālā līmenī²⁰. Līdzīgu revīzijas darbu mēs veicām arī par “Apvārsnis 2020”, zivsaimniecības politiku un programmu LIFE Komisijas līmenī.

20

Mēs savācām un revīzijas kritēriju gaismā aplūkojām revīzijas pierādījumus, izmantojot rakstiskas anketas, sarunas ar dalībvalstu un Komisijas ierēdņiem un dokumentu un datu analīzi.

21

Šajā ziņojumā ir arī ņemts vērā ierosinājums, ar ko Eiropas Parlaments nāca klajā 2015. un 2016. gadā, proti, ka mums būtu jāveic revīzija par to, kā tiek sasniegts kopīgi izvirzītais 20 % mērķis klimata rīcības integrēšanā.

22

Tā kā tēriņi 2014.–2020. gada laikposmā joprojām ir agrīnā stadijā, galvenā uzmanība šajā ziņojumā ir pievērsta plānotajiem izdevumiem, nevis reāliem izdevumiem projektu līmenī. Mēs neanalizējām ar klimatu nesaistītus tēriņus un arī neaplūkojām videi potenciāli kaitīgas sekas, ko var radīt ES atbalsts²¹. Tāpat šajā revīzijā netika aplūkoti ar klimatu saistīti tēriņi ārpus ES budžeta. Tāpēc šajā ziņojumā nav ietverts novērtējums par ES klimata politikas vispārējo ietekmi, par to, kā Eiropas Savienībai veicas ar tās 2020. un 2030. gada klimata un enerģijas mērķiem, vai par ES klimata finansējuma optimālo līmeni.

23

Kad vien iespējams, mēs apzinājām piemērus, kas ilustrē paraugpraksi, vai praktiski aplūkojām konkrētus gadījumus.

20Sīkākai izpētei kohēzijas politikas jomā mēs izvēlējāmies reģionālās programmas Saksijai un Ziemeļreinai-Vestfālenei Vācijā un Silēzijai Polijā. Lauku attīstības politikas jomā tika aplūkotas reģionālās programmas Ronai-Alpiem Francijā un Andalūzijai Spānijā.

21Piemēram, finansējums ceļiem vai aviācijai, kura rezultātā palielinās siltumnīcefekta gāzu emisijas.

Apsvērumi

Kopumā ir panākts progress, bet pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts

24

Šajā iedaļā tiek izvērtēta vispārējā pieeja, ko Komisija pieņēmusi, lai klimata darbības mērķi iekļautu ES budžetā, un līdz šim gūtais progress. Mēs analizējām to, vai:

–bija plāns, kā tiks sasniegts vispārējais mērķis;

–ir izveidota piemērota un uz starptautisko metodoloģiju balstīta izsekošanas metode (sk., piemēram, 34.–36. punktu);

–ir ziņots par progresu, balstoties uz uzticamu un atbilstošu informāciju.

Kolektīva apņemšanās, un sagaidāms, ka daži finansēšanas instrumenti sniegs vairāk nekā 20 %

25

Mēs pārbaudījām, vai Komisija bija izveidojusi plānu, kurā izklāstīts, kādās jomās būtu jāsniedz atbalsts no budžeta un kādā apjomā. Šādiem individuāliem mērķiem vajadzēja būt noteiktiem konkrētām budžeta jomām, balstoties uz attiecīgās jomas potenciāla un investīciju vajadzību skaidru izvērtējumu, lai nodrošinātu, ka investīcijas tiek atbalstītas tur, kur tās vajadzīgas visvairāk. Vienlaikus būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitiku reālais potenciāls sniegt ieguldījumu, īstenojot ar klimatu saistītus pasākumus, piemēram, šo rīcībpolitiku galvenie mērķi un struktūra. Aprēķinam, ko izmanto, lai izmērītu klimata rīcības izdevumus, vajadzētu būt balstītam uz pārskatāmu sistēmu.

26

Mērķis “vismaz 20 %” no ES izdevumiem bija politiska izvēle (sk. 8. punktu). Komisija pamatoja klimata jomas integrēšanu, tostarp minētā mērķa apjomu, atsaucoties uz tās nolūku risināt problēmu, ko rada klimata pārmaiņas, un apmierināt vajadzības pēc būtiskajām investīcijām klimata rīcībai, jo īpaši tās vajadzības, kas saistītas ar 2020. gada klimata un enerģijas mērķu īstenošanu. Taču mēs nevarējām atrast skaidrus pierādījumus, kas ļautu kvantificēt šīs investīciju vajadzības.

27

Komisija ir aplēsusi, ka no ES 2007.–2013. gada budžeta klimata rīcībai tika tērēti 6 līdz 7 % (sk. 8. punktu). Tā kā 2007.–2013. gada laikposmā nebija nekādas procedūras klimata rīcības tēriņu pārraudzībai, mēs nevarējām noteikt, vai un kādā apmērā šie 20 % prasītu papildu centienus 2014.–2020. gadā.

28

Šis 20 % mērķis attiecas uz visu ES budžetu visā 2014.–2020. gada laikposmā, un tas tādēļ nav gada mērķis. 1. tabulā ir parādītas galvenās budžeta jomas, kas palīdz sasniegt 20 % mērķi.

1. tabula

Revidētās budžeta jomas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā un ar tām saistītās Komisijas prognozes par budžetu klimatam

Revidētā budžeta joma
Plānotie izdevumi 2014.–2020. g.
(miljardi euro)
Plānotais mērķis klimata finansējumam 2014.–2020. g.
(%)
Plānotais klimata finansējums 2014.–2020. g.
(miljardi euro)

1.a kategorija – Pētniecība (“Apvārsnis 2020”)
74,9
≥ 35,0
16,6

1.b kategorija – Kohēzijas fonds
63,3
28,4
18,0

1.b kategorija – Eiropas Sociālais fonds
91,4
1,2
1,1

1.b kategorija – Eiropas Reģionālās attīstības fonds
200,3
18,5
37,0

2. kategorija – Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (lauksaimniecības tiešie maksājumi)
288,0
16,3
47,0

2. kategorija – Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
99,5
57,5
57,2

2. kategorija – Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds
6,4
15,6
1,0

2. kategorija – LIFE
3,5
49,3
1,6

ES BUDŽETS
1 062,6
≥ 20,0
212,5

Revidēto budžeta jomu daļa ES budžetā
77,9 %

84,5 %

Avots: Eiropas Revīzijas palātas aplēses, balstoties uz Komisijas programmu paziņojumiem, plānošanas dokumentiem, Komisijas datiem, regulām un 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu.

29

Mēs konstatējām, ka likumdevēji, t. i., Eiropas Parlaments un Padome, bija noteikuši mērķus vairākās galvenajās budžeta jomās, tos iekļaujot tiesību aktos, kas reglamentē attiecīgos finansēšanas instrumentus (sk. 4. attēlu). Šie mērķi ir vai nu minēti juridisko tekstu preambulā, vai arī kā juridiski saistoši mērķi ir pamatā plānotajiem mērķiem, kas parādīti 1. tabulā, un tādā gadījumā tie ir obligātais minimālais slieksnis.

4. attēls

Mērķi regulās, ar kurām tiek veicināta klimata jomas integrēšana

1Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

2Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp).

3Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

4Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1301/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.).

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz attiecīgajām regulām.

30

Mēs konstatējām, ka resursi, ko iegūst, pildot ar šiem tiesību aktiem ieviestos mērķus, bija iecerēti kā nozīmīgs ieguldījums klimata rīcības mērķa sasniegšanā. Mēs aplēsām, ka sagaidāmais ieguldījums ir 38 % no summas, kas vajadzīga, lai sasniegtu vispārējo mērķi, proti, 2014.–2020. gada laikposmā klimata rīcībai tērēt vismaz 20 % no ES budžeta.

31

Tas, ka nav konkrētu mērķu citās būtiskās ES budžeta daļās, Komisijai apgrūtina 20 % mērķa sasniegšanu. Piemēram, budžeta jomā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” ir trīs finansiāli nozīmīgas programmas²², kurām atšķirībā no programmas “Apvārsnis 2020” šajā budžeta jomā nav izvirzīti mērķi klimata finansējumam.

32

Tomēr nav ticis izstrādāts vispārējs plāns, kurā būtu izklāstīts, kādi finansēšanas instrumenti varētu sniegt ieguldījumu un kādā apjomā (sk. 26. punktu 1. tabulu). Var izrādīties, ka tas nav vislabākais veids, kā noteikt ieguldījumu klimata rīcībā no tēriņu programmām, kas pēc sava rakstura atšķiras.

33

Kopš 2014. gada vislielākais ieguldījums klimata rīcībā ir bijis no kopējās lauksaimniecības politikas un kohēzijas politikas (sk. 5. attēlu). Lauksaimniecības un lauku attīstības fondiem, proti, ELGF un ELFLA, ir viena no svarīgākajām lomām centienos sasniegt izvirzīto mērķi. Komisija ir aplēsusi, ka to ieguldījums klimata finansējumā būs, attiecīgi, 47 miljards euro un 57,2 miljardi euro. Komisija aplēsa, ka 51,9 % no klimata finansējuma, kas plānots 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā, nāks no lauksaimniecības fondiem, un tas ir vairāk nekā to 37,7 % daļa ES budžetā.

5. attēls

Klimata finansējums 2014.–2016. gadā pa ES budžeta jomām

Avots: Komisijas programmu paziņojumi par 2014., 2015. un 2016. gada budžeta projektiem.

Komisijas piemērotā izsekošanas metode ir balstīta uz starptautisko metodoloģiju, bet tai piemīt nepilnības

34

Dažu pasākumu ieguldījums klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzībās ir lielāks nekā citiem. Tāpēc bija jāizstrādā sistēma, ar ko noteikt, kādu rīcību var ieskaitīt 20 % mērķa sasniegšanā. Komisija pamatojās uz starptautisko metodoloģiju, proti, ESAO “Rio marķieriem”, kas izdevumus iedala kategorijās saskaņā ar 2. tabulā minētajiem noteikumiem. ES izsekošanas metodoloģija ir sistēma, kas, izveidojot trīs izdevumu kategorijas, ļauj novērtēt dažādu finansēšanas instrumentu un rīcībpolitikas jomu ieguldījumu klimata rīcībā. Lai šos “Rio marķierus” pārvērstu finanšu datos, ES izdevumiem tika piemēroti ES klimata koeficienti, t. i., 0 %, 40 %, un 100 %, saskaņā ar īpašiem noteikumiem katrai no dažādajām tēriņu jomām.

2. tabula

ESAO kategorijas un ES klimata koeficienti

ESAO
ES

Piemērotā kategorija
Darbības kategorijas
ES klimata koeficienti
Piemērs:
Kritēriji, ko izmanto Eiropas strukturālajos un investīciju fondos

2
Izdevumi darbībām, kam klimats ir galvenais (primārais) mērķis.
100 %
Atbalsts sniedz būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā.

1
Izdevumi darbībām, kam klimats ir būtisks, bet ne galvenais mērķis.
40 %
Atbalsts sniedz daļēju ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķos.

0
Izdevumi, kas nav vērsti uz klimata mērķiem.
0 %
Atbalsts nedod ieguldījumu minēto mērķu sasniegšanā, vai arī ieguldījums ir nenozīmīgs.

Avots: Rokasgrāmata par ESAO/DAC klimata marķieriem, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; 8. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

35

Revidētie Komisijas ģenerāldirektorāti un dalībvalstis uzskatīja, ka šo trīs klimata koeficientu izmantošana ir pragmatiska pieeja klimata izdevumu izsekošanai. Tomēr mēs šajā izsekošanas sistēmā konstatējām divas svarīgas vājās vietas:

–Dažās jomās ES klimata koeficientu piemērošana nespēja nodrošināt, ka tiek sistemātiski respektēts piesardzības princips (sk. 51. līdz 59. punktu), ko Pasaules Banka izstrādājusi, lai izvairītos no pārlieku lielām aplēsēm klimata finansējumā (sk. 2. izcēlumu). Šis trūkums noveda pie pārlieku lielām aplēsēm par summām, kas piešķirtas klimata rīcībai.

–Eiropas strukturālo un investīciju fondu regulā ir pieņemta pieeja, kas atšķiras no ESAO kategorijām, – 100 % koeficientu piemēro atbalstam, kas sniedz būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķos, bet 40 % koeficients ir daļēja ieguldījuma marķieris. Piešķirot visaugstāko svērumu ieguldījumam, kas ir tikai “būtisks”, nevis tikai tādam, kam klimata pārmaiņas ir primārais mērķis, palielinās to gadījumu skaits, kuros var izmantot maksimālo koeficientu. Tas rada risku, ka ar klimatu saistītas summas tiek aplēstas pārlieku lielā apjomā.

36

Mēs konstatējām vājās vietas ziņošanas kārtībā. Atšķirībā no citām starptautiskām sistēmām (sk. 2. izcēlumu) ES izsekošanas sistēma nesniedz informāciju par to, cik daudz tiek tērēts klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām²³.

2. izcēlums

Starptautisko dalībnieku izstrādātie principi klimata finansējuma izsekošanai

“Kopējie principi klimata pārmaiņu mazināšanas finansējuma izsekošanai”, ko izstrādāja Daudzpusējo attīstības banku²⁴ apvienotā klimata finansējuma grupa un Starptautiskais attīstības finansēšanas klubs, ietver piesardzības principu, kas nosaka, ka “tad, ja dati nav pieejami, jebkāda neskaidrība jārisina, ievērojot piesardzības principu, kas nozīmē, ka ziņojumos priekšroka dodama zemākiem klimata finansējuma novērtējumiem, nevis pārlieku augstiem novērtējumiem”.

EIB šo principu ir iekļāvusi savos vispārējos principos klimata rīcības aizdevumu reģistrācijai:

“Uzticamība: reģistrācijas sistēmai ir jāuztur uzticamība Bankas ziņošanai par klimata rīcību, un tāpēc gadījumā, ja par ietekmi uz klimatu ir šaubas vai neskaidrība, prezumpcija būs to izslēgt.”

Citi EIB vispārējie principi paredz, ka, cik vien iespējams, būtu jāreģistrē tikai klimatam svarīgās projektu un programmu daļas un ka pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās ir jāreģistrē atsevišķi.

Avots: Kopējie principi pārmaiņu mazināšanas finansējuma izsekošanai, 2015. gada 31. marts. Eiropas Investīciju banka, EIB Klimata stratēģija, finansējuma mobilizēšana pārejai uz klimatnoturīgu mazoglekļa ekonomiku, 2015. gada 22. septembris.

37

Komisija 2014. gadā ierosināja vismaz divkāršot izdevumus ar finanšu instrumentiem no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gada plānošanas laikposmā²⁵. Finanšu instrumentiem no šiem fondiem tiks piešķirts apmēram 21 miljards euro²⁶. Šādi finanšu instrumenti parasti tiek izmantoti atkārtoti, un tiem ir daudzkāršojoša ietekme, kas rada papildu investīcijas. Piemēram, klimata finansējuma izsekošanā ir iekļauts ieguldījums 10 miljonu euro apmērā, ko ES 2016. gadā veica Dabas kapitāla finansēšanas mehānismā²⁷. Šī mehānisma faktiskais ieguldījums varētu būt desmit reizes lielāks²⁸. ES pamatbudžetā izsekojot progresam, kas tiek panākts, virzoties uz 20 % mērķa sasniegšanu, netiek atspoguļota visa ES izdevumu finansiālā ietekme uz klimata rīcību.

38

Tajā pašā laikā mēs konstatējām potenciāli pārlieku augstu aplēsi par Dabas kapitāla finansēšanas mehānisma ieguldījumu klimata rīcībā. Tas tā ir tādēļ, ka ar to var veikt investīcijas jomās, kam klimata izdevumi nav ne galvenais, ne būtisks mērķis.

Kopumā panākts progress mērķa sasniegšanā, bet ziņošana tikai daļēji uzticama un netiek pievērsta pietiekama uzmanība rezultātiem

39

Sistēma, ko izmanto, lai pārraudzītu progresu 20 % mērķa sasniegšanā, ir iekļauta Komisijas gada budžeta procedūrā. Katrs ģenerāldirektorāts nosaka līmeni tam, cik detalizētai jābūt izsekošanai, un kopsummas ziņo Budžeta ģenerāldirektorātam. Budžeta ģenerāldirektorāts un Klimata politikas ģenerāldirektorāts abi divi katru gadu pārrauga progresu.

40

Laikā no 2014. līdz 2016. gadam klimata ieguldījuma likme vidēji ir bijusi 17,6 %. Daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatam pievienotais Komisijas darba dokuments²⁹ liecina, ka šajos gados ir panākts noteikts progress (sk. 6. attēlu), jo kopējo ES budžeta ieguldījumu klimata finansējumā Komisija ir lēsusi 13,6 % apmērā 2014. gadā, 17,3 % apmērā 2015. gadā un 20,9 % apmērā 2016. gadā. Attiecībā uz 2017. gadu Komisija, pamatojoties uz savu budžeta priekšlikuma projektu, lēš, ka klimata finansējums būs 19,3 %.

6. attēls

Pārskats par klimata tēriņu plāniem 2014.–2016. gadā

Avots: Komisijas dati, 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskats, SWD(2016) 299 final.

41

Komisija 2015. gada darbības pārskatā atzina, ka nespēj uzticami izvērtēt, vai tā varēs kopumā sasniegt 20 % mērķi 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas laikposmam³⁰. Komisija novērtēja 20 % mērķa sasniegšanas progresu 2016. gada 14. septembrī publicētajā daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatā. Komisija lēsa, ka 18,9 % ES budžeta tērēs klimata rīcībai. Mēs konstatējām, ka skaitļi 2014. un 2015. gadam lielā mērā balstās uz aplēsēm. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem.

42

Lai gan no tā nevarēja izvairīties, jo tēriņu instrumenti jaunajam plānošanas laikposmam bija tik tikko izveidoti un noteikta informācija vēl nebija pieejama, šie ierobežojumi traucēja pa gadiem salīdzināt datus, kas sniegti par 2014.–2016. gada laikposmu (sk. 6. attēlu). Turklāt daudzgadu tēriņu programmu apstiprināšana 2015. gadā automātiski noveda pie klimata rīcības finansējuma palielināšanas, jo, tiklīdz programmas bija apstiprinātas, to klimata jomas plāni tika ievadīti sistēmā. Tā rezultātā progresu, kas novērojams laikā no 2014. līdz 2016. gadam, nevar uzskatīt par tendenci, kas raksturotu visu šo laikposmu.

43

Zivsaimniecības tēriņu jomā dalībvalstīm par to plānotajiem klimata pasākumiem Komisijai jāziņo tikai 2016. gadā. Kamēr tas vēl nav noticis, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts nevar pārbaudīt, cik precīzs ir indikatīvais ieguldījums klimata pārmaiņu rīcības mērķos, kuru dalībvalstis darījušas zināmu savās darbības programmās.

44

Līdz šim vēl nav bijis pieejams nekāds rīks, kas daudzgadu konsolidētā līmenī sniegtu aktuālākos datus par situāciju visā ES budžetā. Komisija nesen, sagatavojot daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatu, ir atjauninājusi ar klimata izdevumiem saistītos datus visam finanšu periodam.

45

Izmantotajai pieejai piemīt savs risks, jo galvenā uzmanība tiek pievērsta tam, lai apzinātu plānus par nākotnes izdevumiem. Tomēr plānoti izdevumi klimata rīcībai ne vienmēr nozīmē, ka kaut kas tiešām tiek tērēts. Lai gan šajā revīzijā netika aplūkoti reāli izdevumi un dati par reāliem izdevumiem vispār vēl nav pieejami, mēs konstatējām piemērus, kas izcēla šai pieejai piemītošo risku. Salīdzinot reālos izdevumus projektu līmenī ar plāniem programmā LIFE, mēs konstatējām, ka izraudzītie LIFE projekti atbilst ES ieguldījumam klimata rīcībā 34 % apmērā no kopējiem ES līdzekļiem, kas iedalīti programmai LIFE. Tas ir mazāk nekā 49,3 %, kas prognozēti budžeta dokumentos.

46

Šis piemērs ilustrē to, ka lēmējinstitūcijām, tiklīdz tām ir pietiekami skaidrs gaidāmo izdevumu raksturs, ir no jauna jāaplēš visi paredzētie klimata finansējuma ieguldījumi, taču tas jādara tā, lai nerastos papildu administratīvās izmaksas. Komisija vēl nav izstrādājusi attiecīgu procedūru.

47

Turklāt Komisijas pieejā 20 % mērķim uzmanība tiek pievērsta tikai finanšu datiem. Informācija par to, ko fondi plāno sasniegt vai ir sasnieguši kā konkrētus rezultātus, piemēram, siltumnīcefekta gāzu samazināšanas ziņā, ir pieejama tikai par atsevišķām budžeta daļām. Šo informāciju arī nav iespējams salīdzināt, un tas traucē konsolidēt dažādās jomās sasniegtos rezultātus.

48

Eiropas Reģionālās attīstības fondā dalībvalstīm nav pienākuma lietot kopējos siltumnīcefekta gāzu samazināšanas rezultātu rādītājus, izņemot enerģijas ieguldījumus. Lai gan dalībvalstīm ir dota iespēja iekļaut citas jomas, mēs konstatējām, ka ne visas no revidētajām dalībvalstīm to dara. Turklāt, lai aprēķinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un samazinājumus, tiek izmantotas atšķirīgas metodoloģijas un rīki³¹. Vairākas dalībvalstu iestādes izstrādā rīkus, ar ko aprēķināt emisijas konkrētiem projektu tipiem, piemēram, klimatam labvēlīgākiem pārvadājumiem Eiropas Reģionālās attīstības fonda sakarā. Tā rezultātā trūkst informācijas par apjomu, kādā ar klimatu saistīta rīcība palīdzēs panākt CO₂ emisiju samazinājumus, un pieejamos datus var nebūt iespējams salīdzināt starp dalībvalstīm. Mēs konstatējām, ka tad, kad rādītāji pastāv, tie galvenokārt attiecas uz klimata pārmaiņu mazināšanu enerģijas nozarē, savukārt ar pielāgošanos saistīti rādītāji ir reti sastopami.

Pastāv nopietns risks, ka mērķis netiks sasniegts

49

Mēs aplēsām, ka, lai līdz 2020. gada beigām sasniegtu vispārējo 20 % mērķi, visos atlikušajos pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas gados, t. i., 2017. –2020. gadā, klimata finansējuma likme ir jāpalielina līdz vidēji 22 %. Tas atbilst aplēsei, ko aprēķinājis Klimata politikas ģenerāldirektorāts³². Salīdzinot ar 2014.–2016. gadu, tas nozīmē, ka 2017.–2020. gadā būs vajadzīgi lielāki centieni. Taču vidusposma pārskatā lēsts, ka 2014.–2020. gadā izdevumi klimata rīcībai būs 18,9 %.

50

Mēs veicām arī analīzi, lai izvērtētu Komisijas prognozi. Pieņemot, ka jomas, kas atbildīgas par klimata finansējuma lielāko daļu (sk. 1. tabulu), patiešām sniedz gaidītās klimata finansējuma summas, mēs aplēsām, ka klimata finansējuma likme, kas 2014.–2020. gadā jāsasniedz ES budžeta jomās, kuras nav uzskaitītas 1. tabulā³³, ir 18,2 %. Tas nozīmē, ka šajās jomās būtu jādivkāršo pašreizējie centieni³⁴. Mēs nevarējām atrast pierādījumus, kas liecinātu, ka Komisija būtu šajās jomās palielinājusi centienus un kā šāda divkāršošana būtu praktiski iespējama.

51

Turklāt pastāv nopietni riski, kas varētu ietekmēt gaidītos ieguldījumus 1. tabulā minētajās jomās, kurām jānodrošina lielākā daļa no 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā plānotā klimata finansējuma. Galvenie riski katrā jomā ir aplūkoti nākamajās trīs iedaļās:

–pieņēmumi par vislielāko ieguldījumu klimata rīcības mērķī no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem nav pietiekami pamatoti un var sniegt pārāk lielu aplēsi (52.–54. punkts;

–ES klimata koeficientu piemērošana ir novedusi pie pārlieku lielas aplēses par lauku attīstības pasākumu ieguldījumu klimata vajadzībās (55.–59. punkts);

–ieguldījumus klimata vajadzībās no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem un lauku attīstības pasākumiem mēs vajadzības gadījumā koriģējām, lai tie atbilstu piesardzības principam (sk. 54. un 58. punktu). Šīs korekcijas lauksaimniecības finansējumu klimata vajadzībām samazinātu par apmēram 33 miljardiem euro, kas ir apmēram 15 % no vispārējā mērķa;

–programma “Apvārsnis 2020” ievērojami atpaliek no sava 35 % mērķa, un tai būtu jāpanāk nokavētais (sk. 60–64. punktu).

Pieņēmumiem par ieguldījumu klimata rīcības mērķī no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem trūkst pienācīga pamatojuma

52

Lauksaimniecības tiešie maksājumi sastāv no zaļināšanas komponenta, kas atbilst 30 % daļai, un ar zaļināšanu nesaistītā komponenta, kas atbilst atlikušajiem 70 %. Komisija lēš, ka ieguldījums klimata pārmaiņu vajadzībās no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem 2016.–2020. gadā būs apmēram 20 % gadā³⁵. Klimata finansējumu aprēķina, saskaitot zaļināšanas komponentu, kura ieguldījums ir 14,0 %, un ar zaļināšanu nesaistīto komponentu, kura ieguldījums ir 5,6 % (sk. 7. attēlu).

7. attēls

Pārskats par metodēm, ko Komisija izraudzījusies, lai aprēķinātu klimata finansējumu no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem

Avots: Paskaidrojums par metodoloģiju klimata finansējuma izsekošanas piemērošanai tiešajiem maksājumiem (Eiropas Komisija).

53

Metode un ES klimata koeficienti, ko piemēro, aprēķinot zaļināšanas komponenta ieguldījumu klimata vajadzībām, taisnīgi atspoguļo ar šo maksājumu saistīto trīs lauksaimniecības prakšu³⁶ saikni ar klimatu. Tomēr mēs konstatējām, ka trūkst kvantificējamu elementu, kas pamatotu 20 %, ko piemēro ar zaļināšanu nesaistītajiem tiešajiem maksājumiem (sk. 3. izcēlumu). Komisija uzskata, ka galīgais klimata ieguldījums 8 %, t. i., 20 % x 40 %, ir piesardzīgs.

3. izcēlums

Trūkst pienācīga pamatojuma ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu ieguldījumam klimata vajadzībās

Komisija uzskata, ka daži no tiešajiem ar zaļināšanu nesaistītajiem lauksaimniecības maksājumiem dod labumu klimatam – lielā mērā savstarpējās atbilstības standartu dēļ. Komisija atzina, ka šo ieguldījumu kvantificēt būtu ļoti grūti un dārgi, un nolēma marķēt kā saistītus ar klimatu 20 % no budžeta, kas paredzēts ar zaļināšanu nesaistītajiem tiešajiem maksājumiem.

Lai attaisnotu šo 20 % daļu, Komisija apsvēra iespēju izmantot sodu sistēmu par savstarpējās atbilstības pārkāpumiem. Taču mēs konstatējām, ka nav skaidra pamata to darīt.

54

Lai atspoguļotu savstarpējās atbilstības ieguldījumu klimata vajadzībās, Komisija apsvēra piesardzīgāku pieeju, saskaņā ar kuru ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu daļai, kas jāņem vērā, jābūt 10 %, nevis 20 %. Tā rezultātā samazinātos lauksaimniecības tiešo maksājumu ieguldījums klimata rīcībā. Kā parādīts 8. attēlā, ieguldījums samazinātos par 9 miljardiem – no 47,1 uz 38 miljardiem euro. Ja piemēro Pasaules Bankas izstrādāto piesardzības principu (sk. 35. punktu), Komisijai būtu bijis jāņem vērā zemākā klimata ieguldījuma summa.

8. attēls

Komisijas izraudzītās pieejas salīdzinājums ar piesardzīgāku pieeju (miljardos euro)

Avots: Komisijas dati un Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz Komisijas datiem.

Ja Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai piemērotu citus izsekošanas koeficientus, kas būtu balstīti uz starptautisko metodoloģiju, klimata finansējums samazinātos par 40 %

55

Regulā (ES) Nr. 215/2014³⁷ ir noteikta metodoloģija klimata tēriņu izsekošanai katrā no pieciem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai tas nozīmē, ka lauku attīstības prioritātēm un prioritārajām jomām piemēro ES klimata koeficientus neatkarīgi no pasākumiem un pakārtotajiem pasākumiem, ko izmanto, lai sasniegtu šos rīcībpolitikas mērķus.

56

Komisija uzskatīja, ka ESAO “Rio marķieru” metodoloģija ELFLA jomā nav piemērota, jo attiecīgie pasākumi sniedz daudzkāršus un sistemātiskus papildu ieguvumus no vides, ekonomiskā un sociālā viedokļa. Komisijas pieejā 100 % klimata koeficients itin pamatoti tiek piešķirts ar klimatu saistītajai Savienības 5. prioritātei – “Veicināt resursu efektīvu izmantošanu un atbalstīt pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē”. Tomēr Komisija to pašu 100 % klimata koeficientu ir piemērojusi visām prioritārajām jomām, kas iekļautas ar vidi saistītajā Savienības 4. prioritātē – “Atjaunot, saglabāt un uzlabot ekosistēmas, kas saistītas ar lauksaimniecību un mežsaimniecību”, lai gan katra no šīm prioritātēm attiecas uz citu mērķjomu. Komisija nolēma, ka lauku attīstības pasākumu īpašību dēļ 40 % koeficients ir pārāk zems. Komisijas pieejas rezultātā 40 % klimata koeficientu piemēroja tikai 10 % plānotā klimata finansējuma no ELFLA – atlikušie 90 % no plānotā klimata finansējuma ir svērti ar 100 % koeficientu.

57

Mēs konstatējām, ka atšķirībā no pārējiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem ELFLA ir nepieciešams izmantot dažādus ES klimata koeficientus katram pasākumam. ELFLA izmantotajā pieejā nav pietiekama nošķīruma starp dažādu darbību sniegto ieguldījumu klimata vajadzībām, kas noved pie pārlieku lielas aplēses par ieguldījumu klimata rīcībā. Piemēram, maksājumiem par “apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi”, kas paredzēti, lai novērstu zemes pamešanu, svērums bija 100 %. Lai gan šādas darbības atkarībā no zemes faktiskās izmantošanas var mazināt klimata pārmaiņas, tas nav pilnīgi droši zināms un to nevar salīdzināt ar tādām darbībām kā mežsaimniecība, kam arī piešķirti 100 % (sk. 4. izcēlumu).

4. izcēlums

Ilustrācija par dažādiem apsvērumiem, kas ir pasākumu pamatā

Maksājumi par “apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi” lauksaimniekiem kompensē nelabvēlīgus apstākļus, ko rada daba vai citi ierobežojumi. To galējais mērķis ir novērst zemes pamešanu. Mēs konstatējām, ka, lai gan šādi maksājumi var palīdzēt novērst klimata pārmaiņas, tas nav to primārais mērķis un tāpēc piesardzīgāk būtu piemērot 40 % klimata koeficientu. Tikai šī korekcija vien ELFLA ieguldījumu klimata finansējumā 2014.–2020. gada laikposmā samazinātu par 16 % jeb 9,2 miljardiem euro.

Mežsaimniecības darbībām, tādām kā apmežošana, ir svarīga loma, palīdzot sasniegt dažus no svarīgākajiem ES lauku attīstības politikas mērķiem ekoloģijas jomā. Apmežošana un kokaugiem klātas zemes veidošana palīdz risināt tādu uzdevumu kā ekosistēmu un oglekļa piesaistes stiprināšana un pāreja uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku. Apmežošana palīdz arī novērst dabas radītu apdraudējumu un ugunsgrēkus un palīdz pielāgoties klimata pārmaiņām. Mēs konstatējām, ka šis apsvērums pamato klimata koeficientu 100 % apmērā.

58

Izvērtējot dalībvalstu lauku attīstības programmas, mēs konstatējām, ka Komisijas pieejas dēļ kā klimata rīcība ir marķēts vairāk izdevumu, nekā būtu bijis tad, ja katrs pasākums būtu ticis izvērtēts atsevišķi un klasificēts saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. Šāda konstatējuma gaismā mēs pārskatījām klimata koeficientus (Pielikums) un visai ES aplēsām pārskatīto klimata finansējuma summu no ELFLA 2014.–2020. gadā. Mūsu aplēses lika domāt, ka ELFLA klimata summas būtu jāsamazina par 42 % jeb par 23,9 miljardiem euro (sk. 9. attēlu).

9. attēls

Izmaiņas ELFLA klimata finansējuma summās (miljardos euro)

Avots: Eiropas Revīzijas palātas aplēses, balstoties uz datiem, kas 2016. gada 30. maijā ar Infoview gūti no SFC2014 - Plānotie ELFLA izdevumi pa prioritārajām jomām un apstiprināto lauku attīstības programmu pasākumiem.

59

Arī Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā Komisija saskārās ar līdzīgām problēmām saistībā ar izdevumu klasificēšanu, bet tai izdevās piemērot detalizētāku pieeju. Mēs arī konstatējām paraugprakses piemērus tajā pašā budžeta jomā kā lauku attīstība – programmas LIFE izsekošanas prakse ir daudz piesardzīgāka nekā ELFLA prakse. Programmas LIFE vides un klimata rīcības apakšprogrammām (līdzīgas, attiecīgi, lauku attīstības 4. un 5. prioritātei) izmanto atšķirīgus izsekošanas koeficientus (sk. 5. izcēlumu).

5. izcēlums

Programmā LIFE izmantotās izsekošanas metodes

Programmā LIFE atbilstoši ESAO metodoloģijai izdevumu posteņi pieder vienai no trim kategorijām: primāri saistīti ar klimatu (100 %), nozīmīgi saistīti ar klimatu (40 %) un nesaistīti ar klimatu (0 %).

Lielākā daļa summu, ko plāno tērēt vides apakšprogrammā, tiek marķētas ar 40 % koeficientu³⁸, bet klimata rīcības apakšprogrammā tās marķē ar 100 % koeficientu³⁹.

Programma LIFE mums sniedz skaidru piemēru gadījumam, kad pretstatā lauku attīstības jomā izmantotajai praksei vides izdevumi (ar augstākais 40 % koeficientu) netiek pilnībā pielīdzināti klimata izdevumiem. Tā rezultātā ne vienmēr ir iespējams salīdzināt klimata finansējumu dažādās jomās.

Nepieciešams steidzami rīkoties, jo ieguldījums no pētniecības finansējuma nozīmīgi atpaliek

60

“Apvāršņa 2020” klimata finansējuma izsekošanas rezultāti par 2014. gadu liecina, ka klimata rīcībai bija veltīti 24 % budžeta⁴⁰. Tas ir ievērojami zemāk par 35 % mērķi (sk. 4. attēlu). Normatīvā prasība⁴¹ par to, ka daudzgadu darba programmā jāietver norāde par izdevumiem, kas saistīti ar klimatu, netika ievērota nedz 2014.–2015. gadā, nedz 2016.–2017. gadā. Tāpēc atsevišķajām darba programmām nav piešķirti kvantificēti mērķi, kas apzīmētu to ieguldījumu izvirzītā mērķa sasniegšanā, proti, vismaz 35 % no programmas “Apvārsnis 2020” kopējā budžeta tērēt klimata rīcībai.

61

Programmā “Apvārsnis 2020” rīcība tiek iedalīta plānojamā un augšupējā rīcībā, un attiecīgi tiek noteiktas arī budžeta proporcijas⁴². Plānojamai rīcībai ar klimatu saistītos izdevumus var aplēst, attiecīgajām izdevumu kategorijām piemērojot ES klimata koeficientus. Taču rezultātus no jomām, kur piemēro augšupējo pieeju, Komisija to rakstura dēļ uzskata par neparedzamiem⁴³. 2014. gadā augšupējas rīcības pasākumiem bija paredzēti 35 % no programmas “Apvārsnis 2020” kopējā budžeta, un no tiem 8,5 % uzskatīja par saistītiem ar klimatu.

62

Izmantojot plānoto ieguldījumu klimata vajadzībām no plānojamās rīcības pasākumiem 2014.–2017. gadā, mēs aprēķinājām⁴⁴, ka laikā no 2018. līdz 2020. gadam vidējai ar klimatu saistīto izdevumu daļai programmā “Apvārsnis 2020” būtu jāsasniedz 47 %, lai sasniegtu 35 % mērķi, kas noteikts visai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmai. Tas ir būtisks palielinājums salīdzinājumā ar jau sasniegto 24 % likmi. 10. attēlā ir parādīta līkne, kam būs jāseko finansējuma piešķīrumiem klimata vajadzībām no programmas “Apvārsnis 2020”, lai sasniegtu 35 % mērķi.

10. attēls

Klimata finansējuma piešķīrumu līknes piemērs, kam jāseko, lai sasniegtu programmas “Apvārsnis 2020” 35 % mērķi (miljardos euro)

Avots: Komisijas dati par 2014.–2017. gadu (2017. gada budžeta projekts) un Eiropas Revīzijas palātas aplēses par klimata rīcību 2018.–2020. gadā.

63

2015. gada novembrī Komisija izstrādāja rīcības plānu⁴⁵, lai panāktu nokavēto programmas “Apvārsnis 2020” nepietiekamajā progresā ceļā uz tās 35 % mērķa sasniegšanu. Mēs analizējām, vai šajā rīcības plānā ir iekļauti adekvāti pasākumi, lai pētniecības jomā atgūtu nokavēto. Rīcības plānā, sākot ar 2016. un 2017. gada darba programmu, ir ieviesti noteikti pasākumi un ir atzīts, ka 2018.–2020. gada darba programmā ir nepieciešams darīt vairāk. Piemēram, Komisija ir iecerējusi ieviest obligātas ar klimatu saistītas pārbaudes, kas pirms apstiprināšanas jāveic visai darba programmai. Turklāt projektu priekšlikumu standarta veidlapās un piešķiršanas kritērijos ir paredzēts iekļaut ar klimatu saistītus apsvērumus. Vēl viens līdzeklis, kas ieteikts rīcības plānā, ir pietiekama budžeta piešķiršana mērķiem klimata pārmaiņu jomā, kas palīdzētu sasniegt vispārējo 35 % mērķi.

64

Lai gan rīcības plānā ir ietverti lietderīgi priekšlikumi, tajā nav sniegti nekādi kvantificējami mērķi vai modeļi tam, kā varētu sasniegt 35 % mērķi. Piemēram, rīcības plānā nav ietverti attiecīgi aprēķini, un tas nesniedz ceļvedi tam, kā 2018.–2020. gadā kompensēt relatīvi zemo ar klimatu saistīto izdevumu daļu 2014.–2017. gadā.

Lielāks un mērķtiecīgāks klimata rīcības finansējums dažos Eiropas strukturālajos un investīciju fondos, bet citos lielā mērā “viss kā parasti”

65

Mērķi 20 % no ES budžeta tērēt klimata rīcībai var iestrādāt dažādajās rīcībpolitikas jomās, tērējot vairāk jau esošajās ar klimatu saistītajās programmās, radot jaunas programmas vai izstrādājot kritērijus, kas palīdzētu panākt, ka ar klimatu saistītiem mērķiem tiek tērēts vairāk. “Mērķtiecīgāku tēriņu” pazīme būtu tas, ka fondi un programmas noteiktu tādas prasības, kas daudz lielākā mērā būtu vērstas uz klimata mērķiem nekā 2007.–2013. gada laikposmā. Kopumā mēs nespējām noteikt, vai un kādā apmērā šis 20 % mērķis ir uzskatāms par klimata rīcības tēriņu palielinājumu salīdzinājumā ar 2007.–2013. gadu (sk. 27. punktu).

66

Mēs aplūkojām Eiropas strukturālos un investīciju fondus un lauksaimniecības tiešos maksājumus, jo šīs dalītās pārvaldības jomas pārstāv apmēram trīs ceturtdaļas no plānotā klimata finansējuma (sk. 19. punktu). Attiecībā uz šiem fondiem mēs raudzījāmies, vai, salīdzinot ar 2007.–2013. gadu, 20 % mērķis dod kādu pievienoto vērtību cīņā pret klimata pārmaiņām ar:

–lielāku ES līdzekļu piešķīrumu klimata rīcībai – kvantitatīvs uzlabojums – un/vai

–mērķtiecīgāku ES finansējumu klimata rīcībai – kvalitatīvs uzlabojums.

67

Tā kā 2014.–2020. gada laikposmā tēriņi ir tik tikko sākušies, kvantitatīvos un kvalitatīvos uzlabojumus mēs analizējām, veicot revīziju par tēriņu programmās paredzēto pasākumu struktūru, kā arī plānotos izdevumus, bet ne faktiskos izdevumus projektu līmenī. Tāpēc šajā iedaļā minētie piemēri pirmkārt kalpo kā konkrētu gadījumu izpēte, kas ļauj ilustrēt stiprās un vājās puses un paraugpraksi, ko mēs konstatējām.

Lielāki piešķīrumi klimata vajadzībām Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā pierāda, ka var panākt, ka klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība

68

Mēs izvērtējām, vai klimata rīcības iekļaušana 2014.–2020. gada ERAF un KF darbības programmās ir ļāvusi panākt to, ka investīcijām klimata vajadzībās tiek piešķirts vairāk līdzekļu nekā 2007.–2013. gadā. Tā kā 2007.–2013. gada programmās klimata rīcības tēriņi netika konkrēti pārraudzīti, mēs, lai veiktu izvērtējumu, vispirms noteicām, kuras investīciju kategorijas, pazīstamas kā intervences jomas, ir salīdzināmas ar 2014.–2020. gada kategorijām, kas saistītas ar klimatu. Kā otro soli mēs 2014.–2020. gada ES klimata koeficientus piemērojām ES izdevumiem, kas veikti attiecīgajās 2007.–2013. gada investīciju kategorijās.

Integrēšana Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā palīdz panākt lielākus piešķīrumus klimata vajadzībām …

69

Salīdzinot ar 2007.–2013. gadu, tiek plānots, ka ar klimatu saistītie izdevumi 2014.–2020. gadā visās ERAF un KF programmās, tostarp Eiropas teritoriālās sadarbības satvarā, palielināsies par apmēram 69 % no 32,4 miljardiem euro uz 54,7 miljardiem euro. Ja ar klimatu saistītos izdevumus aplūko kā proporciju no kopējā ERAF un KF finansējuma, tiek paredzēts, ka tie pieaugs no 12 % 2007.–2013. gadā uz 21 % 2014.–2020. gadā.

70

Kā parādīts 11. attēlā, ar klimatu saistīto izdevumu raksturs abos finansēšanas laikposmos bija atšķirīgs. 2007.–2013. gadā vislielākais ieguldījums klimata vajadzībās bija no dzelzceļiem un multimodāliem pārvadājumiem, un šī kategorija pārstāvēja 32 % no kopsummas, bet 2014.–2020. gadā virsroku guva energoefektivitātes investīcijas, pārstāvot 34 % no kopējās aplēses klimata rīcībai (sk. piemēru 6. izcēlumā⁴⁶).

11. attēls

Salīdzinājums par aplēsto ERAF un KF ieguldījumu klimata rīcībā pa sektoriem un gadiem (miljardos euro)

Avots: Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz Komisijas datiem.

6. izcēlums

Piemērs par energoefektivitātes investīcijām ar ERAF līdzfinansējumu Rumānijā

Tiek plānots, ka energoefektivitātes projekti privātā un publiskā sektora ēkām⁴⁷ saņems apmēram 6 % no kopējā ES līdzfinansējuma Rumānijā 2014.–2020. gadā, salīdzinot ar apmēram 1 % 2007.–2013. gadā. Izdevumi šādiem projektiem tiek svērti ar 100 % klimata rīcības koeficientu.

Viens no šādiem projektiem, kuru mērķis bija palielināt dzīvojamo ēku energoefektivitāti, tika finansēts Bukarestes 3. rajonā. ERAF līdzfinansējums no 2007.–2013. gada reģionālās darbības programmas sasniedza apmēram 162 500 euro. Projekta īstenošana tika pabeigta 2015. gadā. Daudzdzīvokļu nama siltumizolācija un apkures sistēmas renovācija ļāva panākt gada enerģijas patēriņa samazinājumu no 331 kWh/m² uz 143 kWh/m², t. i., par 57 %. CO₂ emisiju ietaupījumi tiek lēsti 238 tonnas/gadā.

Daudzdzīvokļu nams pirms investīcijām (blakus projekta vietai)

Darbu izpildes laikā (blakus projekta vietai)

Daudzdzīvokļu nams pēc investīcijām (projekta vieta)

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

71

ES līmenī novērojamā vispārējā tendence līdzīgi izpaužas arī visās trijās dalībvalstīs, kas tika apmeklētas, veicot revīziju kohēzijas politikas jomā. Arī šeit tiek plānots, ka klimata izdevumi no ERAF un KF darbības programmām 2014.–2020. gadā palielināsies. Tomēr mēs konstatējām arī nozīmīgas atšķirības starp dalībvalstīm tādā ziņā kā to finansiālās saistības klimata rīcībai ES budžetā (sk. 3. tabulu).

3. tabula

ERAF un KF klimata finansējums 2007.–2013. gadā un 2014.–2020. gadā

Dalībvalstis
Klimata finansējuma aplēstā daļa 2007.–2013. gadā
Klimata finansējuma aplēstā summa 2007.–2013. gadā
(miljardi euro)
Klimata finansējuma daļa 2014.–2020. gadā
Klimata finansējuma summa 2014.–2020. gadā
(miljardi euro)

Vācija
7,0 %
1,20
27,0 %
2,90

Polija
8,0 %
5,60
15,0 %
11,60

Rumānija
9,0 %
2,20
19,0 %
4,30

Avots: Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz plānošanas dokumentiem un valstu ziņojumiem.

… un pastāv gadījumi, kad klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība

72

Papildus finanšu izvērtējumam mēs pārbaudījām arī to, vai klimata rīcības iekļaušana 2014.–2020. gada ERAF un KF darbības programmās palīdzēja panākt tādas investīciju darbības, kurās klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība. Mēs apzinājām kvalitatīvus uzlabojumus dažās jomās. Pirmkārt, mēs konstatējām, ka klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība vadības procesos. Vācijā, Polijā un Rumānijā mēs visur pamanījām kvalitatīvus uzlabojumus tajā, kā dotāciju pieteikumos tiek ņemti vērā klimata jautājumi, ieskaitot prasības aprakstīt klimata pārmaiņu iespaidu un riskus vai projekta ieguldījumu klimata pārmaiņu problēmā. Otrkārt, mēs konstatējām gadījumus, kad tika veiktas izmaiņas, lai pievērstu vērību klimata jautājumiem (sk. 7. izcēlumu).

7. izcēlums

Piemēri par lielākas vērības pievēršanu klimata pārmaiņām revidētajās ERAF un Kohēzijas fonda programmās

Vācijā Federālā Vides, dabas aizsardzības, ēku un kodoldrošības ministrija izveidoja tikai valsts pašas finansētu projektu, lai veicinātu vides partneru aktīvu dalību ERAF plānošanas procesā un atbalstītu vides un klimata jautājumu iekļaušanu. Cita starpā šis projekts ļāva izstrādāt divas rokasgrāmatas par plānošanu. Tajās cita starpā tika iekļauti paraugprakses piemēri tam, kā klimata rīcību iekļaut projektos dažādās jomās. ES klimata koeficienti tika atzīti par pirmo soli pareizajā virzienā, vienlaikus uzsverot, ka ekoloģiskā ilgtspēja ir jāiekļauj visos pasākumos.

Vācijā Saksijas darbības programmas atlases kritērijos ir noteikts, ka uzņēmumu ēkas ir jārenovē tā, lai energoefektivitātes standarti par 10 % pārsniegtu likumā noteiktās prasības. Turklāt energoefektivitātes renovācijā līdzekļi ir paredzēti tikai tām projekta daļām, kas dod papildu vērtību no klimata viedokļa, lai gan agrāk atbalsts tika sniegts visam projektam.

Rumānija piešķir vairāk punktu projektiem no Lielu infrastruktūras objektu darbības programmas, kas ļauj panākt lielākus ietaupījumus enerģijas patēriņā. Mēs arī ievērojām, ka Polijas un Rumānijas valsts iestādes bija noteikušas atbilstības nosacījumus, kas paredzēti, lai panāktu lielāku sinerģiju ar attiecīgajām plašākajām stratēģijām, tādām kā ilgtspējīgas enerģijas rīcības plāni vai ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni.

73

Tiek sagaidīts, ka 2014.–2020. gadā līdz pat 64 % ar klimatu saistīto izdevumu no ERAF un KF darbības programmām būs no tām investīciju kategorijām, kurām piemēro 100 % ES klimata koeficientu. Tas nozīmē, ka tie sniedz nozīmīgu ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā (sk. 2. tabulu). Tas ir pieaugums salīdzinājumā ar 2007.–2013. gadu, kad visnotaļ lielākā daļa ar klimatu saistīto izdevumu nāca no darbībām ar ļoti pieticīgu ieguldījumu klimata pārmaiņu risināšanā (sk. 12. attēlu).

12. attēls

Klimata rīcības izdevumu daļa un summas saskaņā ar ES klimata koeficientiem abos laikposmos

Avots: Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz Komisijas datiem.

74

Lai gan ir sagaidāms, ka 2014. –2020. gadā katrā no trim apmeklētajām dalībvalstīm finansējums pasākumiem, kuri iecerēti kā tādi, kas pirmkārt vērsti uz klimata rīcību, pieaugs, šā pieauguma apjoms ievērojami atšķiras. Polijā un Rumānijā, galvenokārt tādēļ, ka joprojām tiek atbalstīti dzelzceļi un pilsētas transports⁴⁸, apmēram pusei ar klimatu saistītā finansējuma no visām darbības programmām tiek piešķirts 100 % koeficients, savukārt Vācijas darbības programmās gandrīz visiem ar klimatu saistītajiem izdevumiem svērums ir 100 %, jo tie dod ievērojamu ieguldījumu klimata rīcībā.

75

Taču konstatējām, ka klimata rīcības loma pētniecībā un inovācijā un mazo un vidējo uzņēmumu jomā ir relatīvi maza. Vācijā un Rumānijā revidētajās programmās mēs konstatējām, ka Komisija plānošanas sarunās nebija izdarījusi pietiekamu spiedienu, lai ievērojami palielinātu klimata rīcības apjomu, ko ņem vērā pētniecības un attīstības un uzņēmējdarbības jomās, un dažās programmās šis apjoms bija vai nu zems, vai arī tā nebija vispār. Dalībvalstis spēja sasniegt 20 % mērķi bez nepieciešamības koriģēt finansējumu šajās jomās. Tas nozīmē, ka netika pilnībā izmantotas visas potenciālās iespējas finansēt ar klimatu saistītu rīcību.

Vēl nav pietiekami izmantots potenciāls, ko varētu dot Eiropas Sociālā fonda ieguldījums klimata rīcībā

76

Komisija ir atzinusi, ka pieaug pieprasījums pēc “zaļajām” darbvietām – sagaidāms, ka energoefektivitātes sektorā 2020. gadā tiks nodarbināti 2 miljoni, bet atjaunojamās enerģijas sektorā 3 miljoni⁴⁹. Lai varētu ieviest “zaļo” ekonomiku, būs ļoti svarīgi nodrošināt “zaļo” darba ņēmēju piedāvājumu augošajam pieprasījumam. Kvalificētu speciālistu un darba ņēmēju trūkums “zaļo” darbvietu sektorā varētu izraisīt zaudējumus un kavēšanos⁵⁰ ar klimatu saistītās rīcības īstenošanā.

77

Tajā pašā laikā pāreja uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku novedīs pie darbvietu zuduma fosilā kurināmā sektoros, un darba ņēmējiem no šiem sektoriem būs nepieciešams iegūt jaunas prasmes⁵¹. Salīdzinot ar pārējiem kohēzijas politikas fondiem, ESF darbības programmās klimata rīcībai tika skaidri iedalīta ļoti maza daļa, konkrētāk 1,4 % no 83 miljardiem euro.

78

Komisija uzskatīja, ka ESF īpatsvars, kas atvēlēts ar klimatu saistītajiem izdevumiem un kas noteikts, pamatojoties uz dalībvalstu ESF darbības programmās ziņoto informāciju, varētu neatbilst paredzētajam ESF ieguldījumam klimata rīcībā 2014.–2020. gada posmā; ieguldījuma apjoms būs zināms tikai pēc programmu īstenošanas. Tas, ka ESF nav noteiktas pienācīgas prasības klimata rīcības ņemšanai vērā, ir garām palaista iespēja panākt, ka šī joma dod ieguldījumu pārejā uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku un klimata rīcībā vispār.

79

Kad tika apstiprinātas 2014.–2020. gada rīcības programmas, nebija prasības, ka dalībvalstīm jāsniedz Komisijai kāds pamatojums ESF piešķīrumiem klimata rīcības mērķiem. Tāpēc programmas netika sistemātiski pārbaudītas, lai pārliecinātos, ka tās vērstas uz to, lai apmierinātu pieprasījumu pēc “zaļajām” darbvietām vai sniegtu atbalstu pārejai uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku.

Nav nozīmīgu izmaiņu kopējās lauksaimniecības politikas tēriņos, lai gan lauku attīstības jomā pastāv paraugprakses piemēri

80

Šajā iedaļā tiek izvērtēts, vai klimata rīcības iekļaušana aplūkotajos lauksaimniecības tiešajos maksājumos un lauku attīstības programmās ir ļāvusi panākt pozitīvas izmaiņas klimata izdevumu daudzumā – mērot pēc tā, kā ir pieaudzis ar klimatu saistīto izdevumu apjoms – un to kvalitātē – mērot pēc lielākas vērības piešķiršanas ar klimatu saistītām darbībām. Mēs aplūkojām pieejamos pierādījumus par savstarpējās atbilstības sistēmu un lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem, kā arī par 2014.–2020. gada lauku attīstības programmām Andalūzijai, Polijai un Ronai-Alpiem un salīdzinājām tās ar 2007.–2013. gada programmām.

Zaļo maksājumu ieviešana negarantē nozīmīgas izmaiņas tiešo maksājumu ieguldījumā klimata vajadzībām

81

Kādā nesenā ziņojumā⁵² mēs secinājām, ka izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā 2014.–2020. gada laikposmam samazināja savstarpējās atbilstības noteikumu skaitu, jo tika atceltas prasības, kurām nebija pietiekami ciešas saiknes ar lauksaimniecisko darbību.

82

Kā jauna iezīme kopējās lauksaimniecības politikā 2014.–2020. gadam tika ieviests zaļināšanas komponents. Lai gan tas ietver klimatam svarīgas prasības (sk. 53. punktu), tā pamatā lielā mērā ir agrākie laba lauksaimniecības un vides stāvokļa standarti, kas aptvēra līdzīgu lauksaimniecības praksi, tādu kā pastāvīgo ganību aizsardzība vai ainavisko īpašību saglabāšana. Pieejamā informācija liecina, ka 64 % no tiešo maksājumu saņēmējiem ir atbrīvoti no zaļināšanas prasībām⁵³. Tā rezultātā rodas risks, ka tikai ierobežota tiešo maksājumu daļa tiks pārorientēta uz klimata rīcību. Komisija plāno izvērtēt to, kas ar zaļo maksājumu sasniegts vides jomā, 2017. gadā un 2018. gada beigās.

83

Sagaidāms, ka 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ieguldījums lauksaimniecības tiešajos maksājumos sasniegs 288 miljardus euro. Šī summa ir salīdzināma ar tiešā atbalsta summu 276 miljardu euro apmērā, ko ražotājiem izmaksāja 2007.–2013. finanšu gadā⁵⁴.

Klimata vajadzību finansējums lauku attīstības jomā: klimata rīcībai netiek pievērsta lielāka vērība

84

Lauku attīstības jomas īpatnību dēļ nebija iespējams salīdzināt visas lauku attīstības programmas, jo programmās paredzētie pasākumi katrā programmā tiek īstenoti ar atšķirīgiem darbību veidiem. Pamatojoties uz trīs lauku attīstības programmām, mēs aplēsām klimata finansējuma daļu 2007.–2013. gadā un to salīdzinājām ar plāniem 2014.–2020. gadam. Šajās programmās mēs nesaskatījām nekādu reālu investīciju virzību uz augšu vai leju (sk. 4. tabulu).

4. tabula

Klimata finansējums 2007.–2013. gadā un 2014.–2020. gadā

Aplūkotās lauku attīstības programmas
Klimata finansējuma aplēstā daļa 2007.–2013. gadā
Klimata finansējuma aplēstā summa 2007.–2013. gadā
(miljardi euro)
Klimata finansējuma daļa 2014.–2020. gadā
Klimata finansējuma summa 2014.–2020. gadā
(miljardi euro)

Andalūzija, Spānija
66,2 %
1,38
55,0 %
1,05

Polija (viena lauku attīstības programma visai dalībvalstij)
37,0 %
0,50
39,4 %
0,34

Rona-Alpi, Francija
78,0 %
0,51
75,0 %
0,80

Avots: Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz plānošanas dokumentiem.

Lauku attīstības jomā pastāv paraugprakses piemēri, bet kopumā – “viss kā parasti”

85

Izvērtējot programmas, lai atrastu kādus kvalitatīvus uzlabojumus, mēs nevarējām konstatēt līdz šim nekādas nozīmīgas izmaiņas svarīgākajās vadības procesa iezīmēs, piemēram, prasībās vai atbilstības un atlases kritērijos. Tas jo īpaši sakāms par finansiāli nozīmīgiem pasākumiem, tādiem kā pasākumi, kas attiecas uz apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, vai uz bioloģisko lauksaimniecību.

86

Tomēr dažu mazāk būtisku pasākumu struktūra bija mainīta, lai stiprinātu to saikni ar klimatu. Mēs aplēsām, ka apmēram 10 % no ELFLA klimata finansējuma Ronā-Alpos, 22 % Polijā un 36 % Andalūzijā attiecas uz pasākumiem, kas labāk vērsti uz klimata rīcību nekā 2007.–2013. gadā. Mēs konstatējām vairākus piemērus, kad parādās jauna paraugprakse, kas sniedz tiešu ieguldījumu klimata pārmaiņu risināšanā (sk. 8. izcēlumu).

8. izcēlums

Piemēri par lielāku pievēršanos klimata pārmaiņām revidētajās ELFLA programmās

Dažiem mežsaimniecības pasākumiem, ar ko mēs sastapāmies Polijā, Ronā-Alpos un Andalūzijā, to struktūra bija uzlabota tā, lai atbalstītu oglekļa uzglabāšanu vai arī lai stiprinātu mežu noturību pret klimata pārmaiņām. Ronas-Alpu programmas ietvēra arī vienu pasākumu, kas palīdz attīstīt vietēji ģenerētu atjaunojamo enerģiju, atbalstot mazu mežsaimniecības uzņēmumu investīcijas koksnes kurināmajā.

Mēs konstatējām arī uzlabojumus triju programmu struktūrā attiecībā uz klimatu saudzējošiem agrovides un klimata pasākumiem. Polija ir sākusi veikt ķīmiskas analīzes par organiskā oglekļa saturu augsnē un audzēt starpkultūras, lai lauksaimniecības zemē panāktu organisko vielu pozitīvu līdzsvaru. Andalūzijā ir ieviestas jaunas prasības, lai risinātu augsnes erozijas problēmu, kas kaitē olīvu ražošanai.

87

Mēs konstatējām paraugprakses piemērus arī 2007.–2013. gada izveidotajos pasākumos, ko joprojām īsteno 2014.–2020. gadā (sk. 9. izcēlumu).

9. izcēlums

Piemērs par klimata finansējuma turpināšanu Ronas-Alpu reģionālajā programmā Francijā

2014.–2020. gada programma joprojām sniedz atbalstu investīciju projektiem, kas sniedz tiešu ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā, piemēram, izstrādājot metāna ražošanas metodes lauksaimniecībai. Mērķis ir atvieglot atjaunojamās enerģijas avotu piegādi un izmantošanu. Šādi projekti pilnīgi pamatoti tiek marķēti ar 100 % klimata koeficientu.

Attēlā redzamais projekts, ko sāka īstenot 2012. gadā un pabeidza 2015. gadā, ir šāda projekta piemērs – enerģijas ražošana no atkritumiem. Pusei no ražotnē izmantotajiem atkritumiem ir lauksaimnieciska izcelsme, bet otra puse ir vietējā mērogā savākti zaļie atkritumi, ko nodrošina kāds vietējais uzņēmums. Tas, ko no ražotnes iegūst, uzlabo lauku saimniecības pārtikas pašpietiekamību un apmierina arī vietējās skolas un citu vietējo objektu siltumapgādes vajadzības. Kopējās ELFLA atbilstīgās izmaksas šai metāna ražotnei bija 881 000 euro. 37,36 % projekta izmaksu tika finansētas no publiskā sektora līdzekļiem – 105 000 euro nodrošināja ar ELFLA dotācijām, bet 224 415 euro bija valsts līdzfinansējums.

Piemērs ar klimatu saistītam projektam lauksaimniecībā.

Avots: Overņas (Auvergne) reģionālā padome, Rona-Alpi.

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā klimata rīcībai pievērstā vērība palielināta tikai nedaudz

88

Klimata pārmaiņu jautājumi nebija integrēti 2007.–2013. gada Eiropas Zivsaimniecības fondā, un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts tāpēc nav aprēķinājis tā ieguldījumu klimata rīcībā minētajā laikposmā. Mēs aplēsām⁵⁵, ka EZF ieguldījums klimata rīcībā 2007.–2013. gadā ir bijis apmēram 1 miljards, kas atbilst 26 % no fonda. 2014.–2020. gadā visas aplēses kopā par ieguldījumiem klimata rīcībā (sk. 43. punktu), ko dalībvalstis sniegušas visās EJZF darbības programmās, arī ir apmēram 1 miljards euro, kas atbilst apmēram 18 % no EJZF.

89

Viens no galvenajiem iemesliem šai stabilitātei absolūtā izteiksmē ir tā atbalsta samazināšana, ko EJZF piešķīris flotes pārvaldības pasākumiem. Tika samazināts arī ar to saistītais atbalsts dzinēju nomaiņai vai modernizācijai un zvejas darbības pilnīgai izbeigšanai vai pagaidu pārtraukšanai – šie pasākumi tiek marķēti ar koeficientu, attiecīgi, 100 %, 100 % un 40 %.

90

Mēs salīdzinājām pašreizējo tiesisko regulējumu ar 2007.–2013. gada laikposmu, lai noskaidrotu, vai pašreizējais Jūrlietu un zivsaimniecības fonds ir pavirzījies uz priekšu no tāda viedokļa kā ar klimata pārmaiņām saistīto mērķu labāka iekļaušana tā pasākumu saturā. Tas tika darīts pasākumiem, kuriem var izsekot 2007.–2013. gada laikposmā. Tiešas un skaidras atsauces uz klimata pārmaiņu mērķiem, gan pārmaiņu mazināšanas, gan pielāgošanās ziņā, joprojām ir retas, un tā rezultātā zivsaimniecības fonds nav paplašinājis sava ieguldījuma apmēru klimata rīcībā (sk. 10. izcēlumu).

10. izcēlums

Piemēri par lielāku pievēršanos klimata pārmaiņām revidētajā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā

Salīdzinot ar iepriekšējo laikposmu, mēs Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā konstatējām ierobežotu skaitu uzlabojumu. No 50 pasākumiem, ko atbalsta EJZF, tika uzlaboti trīs jau iepriekš esoši pasākumi⁵⁶, lai iekļautu klimata rīcību, un tika izveidoti divi jauni pasākumi ar mērķiem klimata pārmaiņu jomā⁵⁷. Turklāt EJZF tagad ietver atsevišķu pasākumu, kas paredzēts energoefektivitātei un klimata pārmaiņu mazināšanai, lai gan līdzīgām darbībām arī iepriekš varēja saņemt finansējumu. Šim pasākumam, kam ir skaidrs ar klimatu saistīts mērķis un ko marķē ar 100 % koeficientu, vajadzētu sniegt finansējumu 3 738 projektiem visā ES, no kuriem visnotaļ lielākā daļa attiektos uz dzinēju nomaiņu un modernizāciju.

22Eiropas Zemes novērošanas programma (pazīstama kā COPERNICUS), Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments un Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma. Komisija sagaida, ka šīs trīs programmas sniegs 43 % no klimata finansējuma šajā budžeta jomā.

23Kā norāda Komisija, vienīgais izņēmums ir klimata finansējuma izsekošana, ko piemēro ārējiem instrumentiem, par ko Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts ziņo ESAO. Šīs jomas revīziju mēs veicām īpašajā ziņojumā Nr. 17/2013 “ES finansējums klimata jomā kā daļa no ārējā atbalsta” (http://eca.europa.eu).

24Āfrikas Attīstības banka, Āzijas Attīstības banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Investīciju banka, Amerikas Attīstības banka un Starptautiskā Finanšu korporācija, Pasaules Banka no Pasaules Bankas grupas.

25COM(2014) 903 final, 26.11.2014., “Investīciju plāns Eiropai”, 7., 10. un 11. lpp.

26Komisijas aplēse 2015. gada beigās, sk. īpašo ziņojumu Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus, – gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā”, 21. punkts (http://eca.europa.eu).

27Šis finanšu instruments, ko izstrādājušas Eiropas Investīciju banka un Komisija un kas ir daļa no programmas LIFE, ir paredzēts tam, lai, izmantojot publiskus līdzekļus, daudzkāršotu privātas investīcijas dabas kapitāla darbībās.

28Sagaidāms, ka Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms laikā no 2015. līdz 2017. gadam nodrošinās finansējumu 100 līdz 125 miljonu euro apmērā.

29SWD(2016) 299, 14.9.2016., kas pievienots daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatam COM(2016) 603 final.

30Sk. Klimata politikas ģenerāldirektorāta Gada darbības pārskatu par 2015. gadu, 7. lpp.

31Piemēram, Komisija ir minējusi savu pieredzi ar dažiem rīkiem budžeta jomā (piem., CO2MPARE) un pieejas, ko izmanto Eiropas Investīciju bankā, Pasaules Bankā un citās starptautiskās finanšu iestādēs un ko lieto privātie investori (piem., SEI metrics, IIGCC).

32Sk. diagrammu Klimata politikas ģenerāldirektorāta Gada darbības pārskatā par 2015. gadu, 12. lpp.

33Tās ir galvenokārt pētniecības programmas (izņemot “Apvārsni 2020”) un tēriņu programmas no budžeta pozīcijām, kas attiecas uz drošību un pilsonību, un ES ārējām attiecībām.

34Balstoties uz 11,4 % likmi, ko paredz sasniegt 2014.–2016. gadam, mēs aplēsām, ka, lai sasniegtu vispārējo 20 % mērķi, atlikušajos gados, proti, 2017.–2020. gadā, vidēji būtu jāsasniedz 23,2 % likme.

35Tomēr vidēji visā 2014.–2020. gada laikposmā ieguldījums tiek lēsts 16,3 % apmērā, jo maksājumi klimatam un videi labvēlīgai lauksaimniecības praksei, pazīstami kā “zaļināšanas maksājumi”, ir iekļauti aprēķinā tikai kopš 2016. gada.

36Šīs trīs lauksaimniecības prakses ir šādas: kultūru dažādošana, ekoloģiski nozīmīgas platības izdalīšana lauksaimniecības platībā un esošo ilggadīgo zālāju saglabāšana.

37Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 215/2014 (2014. gada 7. marts), ar kuru paredz noteikumus, kā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, attiecībā uz metodoloģiju klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanas atbalstam, starpposma mērķu un galamērķu noteikšanu darbības rezultātu satvarā un intervences kategoriju nomenklatūru Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 69, 8.3.2014., 65. lpp.).

38Kā tipisku vides apakšprogrammas projekta piemēru var minēt notekūdeņu attīrīšanas iekārtu izbūvi nolūkā līdz minimumam samazināt piesārņojumu ūdeņos, kur tie ietek. Galvenais mērķis ir vide, t. i., samazināt piesārņojumu, taču daļa no šāda projekta varētu aptvert arī pilsētu drenāžas tīklus, mazinot plūdu risku un līdz ar to palīdzot pielāgoties klimata pārmaiņām.

39Kā tipisku klimata rīcības apakšprogrammas projekta piemēru var minēt esošā ēku fonda renovāciju nolūkā taupīt enerģiju un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.

40Kā norāda Komisija, datos par izdevumiem klimata jomā vēl nav ņemti vērā daži no finanšu instrumentiem, kuru rezultātiem seko līdzi projektu līmenī, t. i., “augšupējā” veidā (InnovFin SMEG un InnovFin SME VC), jo Eiropas Investīciju fonds sniedz pārskatus reizi divos gados.

41Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.), nosaka, ka programmas “Apvārsnis 2020” daudzgadu darba programmās vajadzības gadījumā ir jāsniedz indikatīva informācija par izdevumiem, kas saistīti ar klimatu.

42Plānojamai rīcībai ir skaidrs tematiskais mērķis, kas atbilst vienam no Komisijas darba programmā definētajiem tematiem. Augšupējai rīcībai nav iepriekš noteikta tematiskā mērķa, un tie var būt dažādi atkarībā no projekta.

43Tas, kādu augšupējās rīcības pasākumu daļu var uzskatīt par saistītu ar klimatu, ir atkarīgs no pētniecības priekšlikumiem, kurus vērtē pēc to zinātniskās izcilības.

44Datu avots ir 2017. gada budžeta projekts, 1.a izdevumu kategorija: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, 3.2.2. iedaļa: Ieguldījums klimata rīcības integrēšanā. Aprēķins ir balstīts uz to, ka 2015.–2017. gadā (tāpat kā 2014. gadā) augšupējās rīcības pasākumiem ir paredzēti 35 % no kopējā budžeta un ka minētajā laikposmā (tāpat kā 2014. gadā) 8,5 % no budžeta augšupējās rīcības pasākumiem ir saistīti ar klimatu.

45Stratēģiskās pētniecības un inovācijas ģenerāldirektoru grupa 2015. gada 12. novembrī apstiprināja pasākumus, kas iekļauti rīcības plānā, lai palielinātu klimata rīcības integrēšanu programmā “Apvārsnis 2020” un ar klimatu saistītos izdevumus.

46Projekta piemērs ir iecerēts kā ilustrācija ERAF un KF tēriņiem klimata rīcībai. Mēs neveicām revīziju nedz par šī projekta rezultātiem, nedz par tā rentabilitāti. Sk. īpašo ziņojumu Nr. 21/2012 “Kohēzijas politikas ieguldījumi energoefektivitātē un to rentabilitāte” par rentabilitātes problēmām attiecībā uz atjaunojamo enerģiju (http://eca.europa.eu).

47Ieskaitot augstas efektivitātes koģenerāciju un centrālo apkuri.

48Uzskata, ka šādiem projektiem saikne ar klimatu ir 40 %.

49Sk. Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu “Ekoizaugsmei piemītošā nodarbinātības potenciāla pilnvērtīga izmantošana”.

50Apvienotās Karalistes Pārstāvju palātas Vides audita komitejas ziņojumā “Zaļās darbvietas un prasmes” ir secināts, ka “paļaušanās tikai un vienīgi uz tirgu, ka tas ļaus aizpildīt prasmju robus, rada kavēšanos zaļās ekonomikas veidošanā”. http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200910/cmselect/cmenvaud/159/159i.pdf

51Sk., piemēram, 324. un 325. punktu ESAO ziņojumā “Kā saskaņot rīcībpolitikas pārejai uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku”: http://www.oecd.org/env/Aligning-policies-for-the-transition-to-a-low-carbon-economy-CMIN2015-11.pdf

52Īpašais ziņojums Nr. 26/2016 “Joprojām ir sarežģīti uzlabot savstarpējās atbilstības efektivitāti un panākt vienkāršošanu” (http://eca.europa.eu).

53Komisijas dienestu 2016. gada 22. jūnija darba dokuments “Zaļināšanas pārskatīšana pēc gada” - SWD(2016) 218 final, sk. 14. lpp., 2. pielikums, 3./6. daļa.

54Šī summa tika aplēsta, saskaitot indikatīvos skaitļus par tiešā atbalsta maksājumiem ražotājiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.) un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.), kuri sniegti ziņojumos par tiešā atbalsta sadali lauksaimniekiem 2007.–2013. finanšu gadā: http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/beneficiaries/direct-aid/index_en.htm.

55Mūsu aplēse tika lielā mērā balstīta uz metodoloģiju, ko Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts izmantojis budžeta dokumentos par 2014.–2016. gadu, lai gan mēs iekļāvām arī pilnīgas izbeigšanas un pagaidu pārtraukšanas pasākumus saskaņā ar EZF, piemērojot koeficientu, attiecīgi, 100 % un 40 %. Šis papildinājums ir vienīgā novirze no metodoloģijas, ko izmantojis Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts, jo tas nominālā izteiksmē atspoguļo koeficientu par flotes korekcijas pasākumiem, kas noteikti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1232/2014 (2014. gada 18. novembris) par Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2014 grozījumiem, kas koriģē tās atsauces uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014, un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 215/2014 labojumu (OV L 332, 19.11.2014., 5. lpp.).

56Šie pasākumi attiecās uz “Zveju iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu faunu un floru”, “Produktīviem ieguldījumiem akvakultūrā” un “Zvejas un akvakultūras produktu apstrādi”. Runa galvenokārt bija par energoefektivitātes uzlabošanu.

57Abi šie jaunie pasākumi attiecās uz “Kopfondiem, kas paredzēti nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem” un “Akvakultūras krājuma apdrošināšanu”.

Secinājumi un ieteikumi

91

ES iestādes nāca klajā ar politisku apņemšanos 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā integrēt klimata rīcību visos ES budžeta izdevumos un nodrošināt, ka vismaz vienu no pieciem ES budžeta euro tērē ar klimatu saistītām darbībām. Šī solījuma galvenais mērķis ir risināt problēmu, ko rada klimata pārmaiņas, un apmierināt vajadzības pēc būtiskajām investīcijām klimata rīcībai. Mēs centāmies noskaidrot, vai var sagaidīt, ka tiks izpildīts mērķis vismaz 20 % no ES budžeta tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, un vai var cerēt, ka izmantotā pieeja dos kādu papildu vērtību, ļaujot panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai.

92

Mēs konstatējām, ka notiek vērienīgs darbs un ka kopumā ir panākts progress minētā mērķa sasniegšanai. Tomēr pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts, ja nebūs plašāku centienu risināt klimata pārmaiņu problēmu. Īstenojot izvirzīto mērķi, ir izdevies panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu rīcībai klimata jomā dažos no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā. Tomēr citās jomās, piemēram, Eiropas Sociālajā fondā, lauksaimniecībā, lauku attīstībā un zivsaimniecībā, viss ir “kā parasti”, t. i., šajos fondos nav bijis nozīmīgas pārejas uz klimata rīcību.

Kopumā ir panākts progress, bet pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts

93

Mērķis “vismaz 20 %” no ES budžeta tērēt klimata rīcībai ir daļa no ES vadošās lomas klimata rīcībā, un ir skaidra apņemšanās risināt klimata pārmaiņu problēmu. Kā liecina Komisijas skaitļi, klimata rīcībai atvēlētā līdzekļu daļa laikā no 2014. līdz 2016. gadam ir bijusi vidēji 17,6 % (sk. 26., 40. un 41. punktu).

94

Līdz šim vēl nav bijis pieejams nekāds rīks, kas daudzgadu konsolidētā līmenī sniegtu aktuālākos datus par progresu visā ES budžetā šī mērķa sasniegšanā. Komisija nesen, sagatavojot daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatu, ir atjauninājusi ar klimata izdevumiem saistītos datus visam 2014.–2020. gada finanšu periodam. Kopumā Komisija lēš, ka klimata rīcībai tiks atvēlēti 18,9 %, kas ir mazāk nekā 20 % mērķis. (Sk. 44. punktu.)

95

Komisijas un dalībvalstu izmantotajai izsekošanas metodei ir trūkumi, kas skar ziņojumu sniegšanu un vispusīgumu. Šī izsekošanas metode neatspoguļo to ES klimata rīcībai atvēlēto izdevumu pilnu finansiālo ietekmi, kurus īsteno ar finanšu instrumentiem un ārpusbilances pozīcijām, lai gan šos līdzekļus izmanto arvien plašāk (37. un 38. punkts). Tajā arī netiek nošķirti pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, kas apgrūtina finansējuma līmeņa aplēšanu šīm dažādajām pieejām klimata pārmaiņu problēmas risināšanai (36. punkts

1. ieteikums – Pamatīga daudzgadu konsolidācija

Komisijai ik gadu jāveic pamatīga daudzgadu konsolidācija, lai noskaidrotu, vai klimata izdevumi ir tādi, ka varēs sasniegt 20 % mērķi.

Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada decembris.

2. ieteikums – Vispusīga pārskatu sniegšanas sistēma

a)Komisijai katru gadu pārvaldības un izpildes gada ziņojumā jāsniedz konsolidēta informācija par progresu 20 % mērķa sasniegšanā, kā arī jāsniedz visaptveroša informācija katrā attiecīgajā gada darbības pārskatā. Tostarp jāinformē par to, kas sasniegts, īstenojot rīcības plānus, ja tādi pastāv. Turklāt jāsniedz informācija par finanšu instrumentu ieguldījumu klimata jomā.

b)Dalībvalstīm savos gada īstenošanas ziņojumos Komisijai jāsniedz pārskati par dalītās pārvaldības jomām, kurās ir potenciālas iespējas klimata rīcībai, ieskicējot to, kā tās plāno palielināt klimata rīcību šajās jomās.

Izpildes mērķtermiņš: katru gadu, sākot ar 2016. gada ziņojumiem.

c)Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina, ka datu vākšanā klimata pārmaiņu mazināšana tiek nošķirta no pielāgošanās.

Izpildes mērķtermiņš: šādas sistēmas izstrāde nākamajai daudzgadu finanšu shēmai.

96

Mēs aplēsām, ka, lai līdz 2020. gada beigām sasniegtu vispārējo 20 % mērķi, visos atlikušajos pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas gados, t. i., 2017. –2020. gadā (46. punkts), klimata finansējuma likme ir jāpalielina līdz vidēji 22 %. Galveno ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā dod lauksaimniecība un lauku attīstības un kohēzijas politika, kam seko pētniecības programma “Apvārsnis 2020” (33. punkts). Nav ticis izstrādāts vispārējs plāns, kurā būtu izklāstīts, kādi finansēšanas instrumenti varētu sniegt ieguldījumu un kādā apjomā (26. punkts). Var izrādīties, ka tas nav vislabākais veids, kā noteikt ieguldījumu klimata rīcībā no tēriņu programmām, kas pēc sava rakstura atšķiras.

3. ieteikums – Ar klimata pārmaiņām saistīto vajadzību izvērtēšana

Plānojot potenciālo ieguldījumu klimata rīcībā no atsevišķām budžeta pozīcijām vai finansēšanas instrumentiem, Komisijai jānodrošina, ka šādi plāni balstās uz reālistisku un pamatīgu izvērtējumu par vajadzībām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, un katras jomas potenciālu dot ieguldījumu vispārējā mērķa sasniegšanā.

Izpildes mērķtermiņš: šādas sistēmas izstrāde nākamajai daudzgadu finanšu shēmai.

97

Ir sagaidāms, ka galvenās jomas, kas aplūkotas šajā revīzijā, sniegs 84,5 % no paredzētajiem ieguldījumiem klimata rīcības mērķa sasniegšanā. Dažās no šīm jomām ir ar klimatu saistīti mērķi – programmai “Apvārsnis 2020”, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai, programmai LIFE un Eiropas Reģionālajam attīstības fondam –, un tie palīdz panākt paredzēto ieguldījumu (28. un 29. punkts). Tomēr pastāv nopietni riski, kas varētu ietekmēt gaidīto ieguldījumu lauksaimniecības, lauku attīstības un pētniecības jomā (49.–51. punkts).

98

Komisijas pieeja tam, kā tiek plānots un mērīts progress ceļā uz 20 % mērķa sasniegšanu visā ES budžetā kopumā, tika balstīta uz starptautisko metodoloģiju. Komisija un revidētās dalībvalstis uzskatīja, ka tā ir pragmatiska pieeja klimata izdevumu izsekošanai. Tomēr dažās jomās ES klimata koeficientu piemērošana nespēja nodrošināt, ka tiek sistemātiski respektēts piesardzības princips, lai izvairītos no pārlieku lielām aplēsēm klimata finansējumā (35. punkts).

99

Pieņēmumi par ieguldījumu klimata rīcības mērķī no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem nav pietiekami pamatoti. Piesardzības principa piemērošanas rezultātā aplēses par klimata ieguldījumu samazinātos par 9 miljardiem (53. un 54. punkts). ES klimata koeficientu piemērošana noveda pie pārlieku lielas aplēses par lauku attīstības pasākumu ieguldījumu klimata vajadzībās. ELFLA izmantotajā pieejā nav pietiekama nošķīruma starp dažādu darbību sniegto ieguldījumu klimata vajadzībām, kas noved pie pārlieku lielas aplēses par ieguldījumu klimata rīcībā. Mūsu aplēses lika domāt, ka ELFLA klimata summas būtu jāsamazina par 23,9 miljardiem euro (58. punkts).

100

Mēs aplēsām, ka šīs korekcijas visas kopā samazinātu lauksaimniecības un lauku attīstības pasākumu ieguldījumu klimata vajadzību finansējumā par apmēram 33 miljardiem euro, kas atbilst 15 % no vispārējā mērķa (51., 54. un 58. punkts).

4. ieteikums – Izlabot pārlieku lielas aplēses

Komisijai un dalībvalstīm jāpiemēro piesardzības princips un jāizlabo pārlieku lielās aplēses Eiropas Lauksaimniecības fondā lauku attīstībai, pārskatot noteiktos ES klimata koeficientus.

Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada decembrim.

101

Pētniecības programma “Apvārsnis 2020” ir atpalikusi no sava 35 % mērķa, un tai ir jāpanāk nokavētais. Lai gan tas, ka Komisija ir izstrādājusi rīcības plānu, vieš cerības, plānā nav pietiekami sīki izklāstīts, kā paredzēts nodrošināt, ka tiek panākts nokavētais (60.–64. punkts).

102

Bez šiem riskiem, kas ietekmē klimata ieguldījumu mērķu sasniegšanu galvenajās jomās, arī citās, mazāk nozīmīgās jomās, kas arī sniedz ieguldījumu, būtu nepieciešams divkāršot pašreizējos centienus, lai sasniegtu 20 % mērķi. Mēs nevarējām atrast pierādījumus, piemēram, rīcības plānu, kas liecinātu, ka Komisija būtu šajās jomās palielinājusi centienus un kā šāda divkāršošana būtu praktiski iespējama (47. punkts).

5. ieteikums – Izstrādāt rīcības plānus

Ikreiz, kad, veicot gada konsolidāciju, tiek atklāts risks, ka gaidītais ieguldījums no kādas konkrētas jomas varētu netikt sasniegts, Komisijai šai jomai jāizstrādā rīcības plāns, kurā būtu sīki izklāstīts, kā tā ir iecerējusi nodrošināt, ka tiek panākts nokavētais.

Izpildes mērķtermiņš: rīcības plānu izstrādei – līdz 2017. gada martam.

103

Komisijas pieejā tam, kā tiek aplēsti klimata rīcības finansējuma līmeņi, galvenā uzmanība tiek pievērsta plānoto izdevumu apzināšanai. Tomēr šādai pieejai piemīt savs risks, jo plānoti izdevumi ne vienmēr nozīmē, ka kaut kas tiešām tiek tērēts. Tāpēc tas, kas būtu jāaplēš, ir plānoto klimata finansējuma ieguldījumu faktiskā īstenošana, vienlaikus izvairoties no nesamērīgām administratīvajām izmaksām. Komisija vēl nav izstrādājusi attiecīgu procedūru (46. punkts). Tomēr 20 % mērķa faktiskās finansiālās īstenošanas pārraudzība nesniegtu nekādu informāciju par rezultātiem, kas sasniegti ar tēriņiem klimata rīcības vajadzībām. Mēs konstatējām, ka informācija par to, ko fondi plāno sasniegt vai ir sasnieguši kā konkrētus rezultātus, piemēram, siltumnīcefekta gāzu samazināšanas ziņā, ir pieejama tikai par atsevišķām budžeta daļām un nav salīdzināma (47. punkts).

6. ieteikums – Izstrādāt rādītājus, kas ļauj pārraudzīt faktiskos tēriņus klimata rīcības vajadzībām un ar tiem saistītos rezultātus

Komisijai

a)sadarbībā ar dalībvalstīm dalītās pārvaldības jomā jāizstrādā saskaņota un samērīga sistēma klimata rīcības faktiskās īstenošanas pārraudzībai;

b)atbilstoši iniciatīvai “budžets rezultātiem” jāizstrādā klimata rezultātu rādītāji visās jomās, kas sniedz ieguldījumu mērķa sasniegšanā, jo īpaši lai aplēstu siltumnīcefekta gāzu emisijas un samazinājumus, kuri panākti ar ES finansētiem pasākumiem;

c)jāatvieglo paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm par klimata rezultātu rādītājiem.

Izpildes mērķtermiņš: līdz 2018. gada decembrim.

Lielāks un mērķtiecīgāks klimata rīcības finansējums dažos Eiropas strukturālajos un investīciju fondos, bet citos lielā mērā “viss kā parasti”

104

Salīdzinot ar 2007.–2013. gadu, tiek plānots, ka ar klimatu saistītie izdevumi 2014.–2020. gadā visās ERAF un KF programmās, tostarp Eiropas teritoriālās sadarbības satvarā, palielināsies no 32,4 miljardiem euro uz 54,7 miljardiem euro. Mēs konstatējām, ka papildus finansējuma palielinājumam dažās jomās klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība un pastāv paraugprakses piemēri, piemēram, tādā ziņā kā programmu pārvaldības process vai finansēto investīciju tips (69. un 70. punkts).

105

Tomēr Vācijā un Rumānijā revidētajās programmās mēs konstatējām, ka Komisija plānošanas sarunās nebija izdarījusi pietiekamu spiedienu, lai ievērojami palielinātu klimata rīcības apjomu, ko ņem vērā pētniecības un attīstības vai uzņēmējdarbības jomās. Tas nozīmē, ka netika pilnībā izskatītas visas potenciālās iespējas finansēt ar klimatu saistītu rīcību (75. punkts).

106

Tāpat arī vēl varētu palielināt Eiropas Sociālā fonda potenciālo ieguldījumu klimata rīcībā, ņemot vērā ekonomikā aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc “zaļajām” darbavietām. Mēs konstatējām, ka ESF darbības programmās klimata rīcībai tiek piešķirta ļoti maza daļa no 83 miljardiem euro, proti, tikai 1,4 %. Komisija sistemātiski nepārbaudīja, vai programmas ir vērstas uz to, lai apmierinātu pieprasījumu pēc “zaļajām” darbvietām vai sniegtu atbalstu pārejai uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku (76.–79. punkts).

107

Lai gan vietumis ir atrodami paraugprakses piemēri, lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības politikā nav notikusi nozīmīga pāreja uz klimata rīcību.

108

Zaļo maksājumu ieviešana negarantē nozīmīgas izmaiņas tiešo maksājumu ieguldījumā klimata vajadzībām. Šī jaunā sistēma, lai gan tai ir noteikts iespaids uz klimata rīcību, praksē lielā mērā balstās uz jau pastāvošo lauksaimniecības praksi (81. un 83. punkts). Trijās revidētajās lauku attīstības programmās mēs nesaskatījām nekādu reālu investīciju virzību uz augšu vai leju. Attiecībā uz lielākas uzmanības pievēršanu klimata rīcībai mēs nevarējām konstatēt nekādas nozīmīgas izmaiņas svarīgākajās vadības procesa iezīmēs, piemēram, prasībās vai attiecināmības un atlases kritērijos. Tomēr dažu mazāk būtisku pasākumu struktūra bija mainīta, lai stiprinātu to saikni ar klimatu. Mēs konstatējām arī vairākus piemērus, kad parādās jauna paraugprakse, kas sniedz tiešu ieguldījumu klimata pārmaiņu risināšanā (84.–87. punkts).

109

Jūrlietu un zivsaimniecības fondā klimata rīcībai pievērstā vērība palielināta tikai ļoti nedaudz. Tiešas un skaidras atsauces uz klimata pārmaiņu mērķiem, gan pārmaiņu mazināšanas, gan pielāgošanās ziņā, joprojām ir retas. Tā rezultātā Jūrlietu un zivsaimniecības fonds nav paplašinājis sava ieguldījuma apmēru klimata rīcībā (88.–90. punkts).

7. ieteikums – Izpētīt visas potenciālās iespējas un nodrošināt reālu pāreju uz klimata rīcību

Komisijai

a)jāapzina tās jomas, kuru klimata rīcības potenciāls vēl nav pilnībā likts lietā, piemēram, Eiropas Sociālais fonds, un jāizstrādā rīcības plāni klimata rīcības ieguldījuma palielināšanai šajās jomās;

b)Komisijai un dalībvalstīm jāpalielina klimata rīcības integrēšana lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības jomā, piemēram, izstrādājot jaunus vai pārpozicionējot esošos pasākumus, ar ko risina klimata pārmaiņu problēmu.

Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada decembrim.

Šo ziņojumu 2016. gada 26. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Phil WYNN OWEN.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs
Klaus-Heiner LEHNE

Pielikums

Pielikums

Matrica ar koeficientiem, ko ERP izmantojusi lauku attīstības politikas jomā

Ierosinātā matrica, kuras pamatā ir dalībvalstīs veiktie revīzijas apmeklējumi un kurā pārņemta arī Komisijas pasūtīta priekšizpēte, ļauj novērst to, ka ES klimata koeficienti netiek nošķirti pēc pasākumu tipa.

Balstoties uz dalībvalstīs izpētītajiem konkrētajiem gadījumiem, literatūras pārskatu¹, Komisijas iekšējo piezīmju analīzi un starptautisko standartu piemērošanu², mēs, pirmkārt, izveidojām atjauninātu matricu ar klimata koeficientiem, kurā pasākumi un to rīcībpolitikas mērķi tiek ņemti vērā pēc to prioritārajām jomām (sk. zemāk). Otrkārt, mēs noteicām ELFLA summas katram pasākumam un prioritārajai jomai. No Komisijas ir pieejami nepieciešamie dati. Vienīgais gadījums, kad bija jāizdara pieņēmums, ir Savienības 4. prioritāte³. Visbeidzot, matricā iekļautos klimata koeficientus mēs piemērojām atbilstošajām ELFLA summām.

1Matrica tika izstrādāta, jo īpaši balstoties uz Komisijas pasūtīto priekšizpēti “Klimata izdevumu izsekošanas sistēma laikposmam pēc ES -2013. gada budžeta”. Detalizēts KLP izvērtējums, 5.4. tabula (25.–30. lpp.).

2ESAO Rio marķieri un izsekošanas principi, ko izstrādājušas daudzpusējas attīstības bankas, tādas kā Pasaules Banka.

3Savienības 4. prioritāte ir plānota kā “bloks” saskaņā ar Komisijas “stratēģiskās plānošanas pamatnostādnēm”, t. i., ELFLA izdevumi netiek izdalīti atsevišķām prioritārajām jomām. Tādēļ mēs plānotos ELFLA izdevumus šai prioritātei dalījām ar trīs un katrai no trim prioritārajām jomām, kas paredzētas Savienības 4. prioritātē, iedalījām vienādu ELFLA summu: prioritārajai jomai 4A (atjaunot, saglabāt un veicināt bioloģisko daudzveidību), 4B (uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu, tostarp mēslošanas līdzekļu un pesticīdu lietošanu) un 4C (novērst augsnes eroziju un uzlabot augsnes apsaimniekošanu).

Ierosinātā matrica

| Prioritātes un prioritārās jomas | 2. prioritāte | 3. prioritāte | 4. prioritāte | 5. prioritāte | 6. prioritāte
Uzlabot lauku saimniecību dzīvotspēju un visu lauksaimniecības veidu konkurētspēju visos reģionos un veicināt inovatīvas saimniecību tehnoloģijas | Veicināt pārtikas preču aprites organizēšanu, dzīvnieku labturību un riska pārvaldību lauksaimniecībā | Atjaunot, saglabāt un uzlabot ar lauksaimniecību un mežsaimniecību saistītas ekosistēmas | Veicināt resursu efektīvu izmantošanu un atbalstīt pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē | Veicināt sociālo iekļautību, nabadzības samazināšanu un ekonomisko attīstību lauku apvidos
Pasākuma kods | Pasākuma nosaukums | Visām prioritārajām jomām | Primāro ražotāju konkurētspējas uzlabošana, tos labāk integrējot pārtikas apritē | Lauku saimniecību riska novēršanas un pārvaldības atbalsts | Restoring, preserving and enhancing biodiversity | Ūdens resursu apsaimniekošanas uzlabošana, ieskaitot mēslošanas līdzekļu un pesticīdu lietošanu | Augsnes erozijas novēršana un augsnes apsaimniekošanas uzlabošana | Visām prioritārajām jomām | Visām prioritārajām jomām
1 | Zināšanu pārneses un informācijas pasākumi | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
2 | Konsultāciju pakalpojumi, lauku saimniecību pārvaldības un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumi | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
3 | Lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitātes shēmas | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 0 %
4 | Ieguldījumi materiālajos aktīvos | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
5 | Dabas katastrofās cietušā lauksaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un piemērotu profilaktisko pasākumu ieviešana | 0 % | 0 % | 100 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
6 | Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
7 | Pamatpakalpojumi un ciematu atjaunošana lauku apvidos | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
8 | Ieguldījumi meža platību paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā | 0 % | 0 % | 40 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 0 %
9 | Ražotāju grupu izveide | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
10 | Agrovide un klimats | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
11 | Bioloģiskā lauksaimniecība | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
12 | Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas maksājumi | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
13 | Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 0 %
14 | Dzīvnieku labturība | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
15 | Meža vides un klimata pakalpojumi un meža saglabāšana | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
16 | Sadarbība | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
17 | Riska pārvaldība | 0 % | 0 % | 40 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
18 | Horvātijas valsts papildu tiešo maksājumu finansēšana | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 %
19 | LEADER: Atbalsts augšupvērstiem spēju veidošanas pasākumiem, kas varētu novest pie inovatīvām pieejām tam, kā risināt klimata pārmaiņu problēmas | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
20 | Tehniskā palīdzība | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 %

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

I

Komisija ir pilnībā apņēmusies cīnīties pret klimata pārmaiņām. ES pieeja pārejai uz pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni tiek īstenota, izmantojot politikas pasākumus, kuru mērķis ir arī novirzīt ieguldījumu modeļus. Publiskie izdevumi no ES un dalībvalstu valsts budžetiem papildina un cenšas paātrināt šo pāreju.

Ar priekšlikumu iekļaut klimata jomu visā ES budžetā¹ un palielināt klimata jomai paredzēto finansējumu līdz 20 % no budžeta Komisijas mērķis bija padarīt ES budžetu par pirmo attiecībā uz integrēšanas veicināšanu. Eiropadome un Eiropas Parlaments atbalstīja integrēšanas pieeju² un apstiprināja, ka 20 % ir atbilstoša līmeņa atbalsts.

II

Eiropadome skaidri apstiprināja Komisijas pieeju visā budžetā integrēt klimata jomu kā galveno mērķi, ko atbalsta politikas mērķis sasniegt vismaz 20 % no ES izdevumiem pašreizējā DFS attiecībā uz klimata jomu.

Papildus integrēšanai daudzgadu finanšu shēma (DFS) nosaka arī īpašu programmu, kas paredzēta rīcībai klimata politikas jomā.

IV

Komisija ir gandarīta par Palātas atzinību attiecībā uz uzsākto vērienīgo darbu un nepieciešamību turpināt centienus, lai vēl vairāk uzlabotu integrāciju. Vienlaikus Komisija uzskata, ka ir panākts ievērojams progress, gan ietverot ar klimata jomu saistītos apsvērumus programmas izstrādē, gan izstrādājot unikālu kvantitatīvu integrēšanas pieeju, kas tagad nodrošina caurskatāmu sākumpozīciju.

Tomēr Komisija atzīmē, ka katra fonda potenciālais individuālais ieguldījums mainās atkarībā no tā primārās misijas, tāpēc ir neizbēgami, ka sistēmas, kuras tiek izmantotas, lai plānotu un pārraudzītu ieguldījumu, atšķiras starp fondiem. Arī kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma ir radījusi ievērojamu finansējuma pieaugumu klimata politikas jomā, salīdzinot ar 2007.–2013. gadu. Komisija uzskata, ka pastāv ievērojama pāreja uz lielāku rīcību klimata politikas jomā.

V

Komisija novērtēja virzību uz 20 % mērķi DFS starpposma pārskatā (MTR), kas publicēts 2016. gada 14. septembrī. Jaunākie dati, kas sniegti dienestu darba dokumentā (2016) 299, kas pievienots daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatam (COM (2016) 603), liecina, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie izdevumi kopsummā sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu finanšu plānošanas periodu.

Skatiet arī Komisijas atbildi uz 28. punktu.

VI

Komisija ņem vērā Palātas simulācijas. Tomēr Komisija ir izveidojusi inovatīvu un detalizētu izsekošanas metodoloģiju, kas balstīta uz ESAO Rio marķieriem.

Tomēr Komisija atzīst nepieciešamību turpināt centienus palielināt klimata jomas nozīmi visās ES programmās, tostarp tajās, ko minējusi Palāta.

Komisijas izmantotā metode tika izveidota caurskatāmā un saskaņotā veidā. ES pieeja, lai novērtētu finansējuma līmeņus klimata jomai lauksaimniecībā un lauku attīstībā, ir stabila. Tāpat attiecībā uz zaļajiem tiešajiem maksājumiem aprēķins skaidri atspoguļo trīs lauksaimniecības prakšu saistību ar klimata jomu. Arī attiecībā uz ar zaļināšanu nesaistītajiem tiešajiem maksājumiem ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 8 % ietekme uz klimata jomu nav pārvērtēta, ja mēs skatāmies uz savstarpējas atbilstības un tiešo maksājumu sniegto labumu klimata jomai.

VII

Komisija atzīst, ka inovatīvā pieeja ar klimata jomu saistīto izdevumu izsekošanai un tās īstenošana ES budžetā varētu tikt vēl vairāk uzlabota, tai skaitā attiecībā uz detalizācijas līmeņa palielināšanu saistībā ar seku mazināšanu un pielāgošanos. Vienlaikus, ņemot vērā neskaidro administratīvo ietekmi un komplicētību izvairīties no dubultas uzskaites, vienlaikus atspoguļojot bieži saistītos papildu ieguvumus, Komisija šobrīd neparedz turpmāku tās izsekošanas sistēmas sadalījumu.

VIII

Komisija norāda, ka daži Palātas ieteikumi jau ir vai tiks risināti (īpaši 1. ieteikums un 6. ieteikuma b) un c) apakšpunkts), dažiem tā piekrīt daļēji (2. ieteikuma a) apakšpunktam, 3., 4. un 5. ieteikumam un 7. ieteikuma a) apakšpunktam), daži nav piemēroti vai iespējami (2. ieteikuma c) apakšpunkts, 6. ieteikuma a) apakšpunkts un 7. ieteikuma b) apakšpunkts). Kopumā Komisija uzskata, ka integrēšanas pieeja ir palielinājusi ES budžeta ieguldījumu klimata jomā.

Ievads

01

Komisija ir pilnībā apņēmusies cīnīties pret klimata pārmaiņām. ES pieeja pārejai uz pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni tiek īstenota, izmantojot politikas pasākumus, kuru mērķis ir arī novirzīt ieguldījuma modeļus, kā tas atkal redzams no Komisijas neseno pasākumu kopuma³. Publiskie izdevumi no ES un dalībvalstu valsts budžetiem papildina un cenšas paātrināt šo pāreju.

02

Komisija uzskata, ka pielāgošanās nenovēršamām klimata pārmaiņām un to seku mazināšana ir politikas papildu risinājumi, un, ja nepieciešams, cenšas risināt abus vienlaicīgi.

05

Pielāgošanās pasākumi ir paredzēti, lai samazinātu ar klimata jomu saistītos riskus līdz pieņemamam līmenim, pamatojoties uz prognozēm par klimata pārmaiņām.

07

Pastāv vairāki siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas līmeņa samazināšanas faktori; galvenokārt, samazināta energointensitāte (zemāks enerģijas patēriņš uz vienu IKP vienību) un atjaunojamo enerģijas avotu ieviešana. Ekonomiskā izaugsme (IKP uz vienu iedzīvotāju) 2005.–2013. gada periodā bija pozitīvs emisiju līmeņa faktors (t. i., neveicināja seku mazināšanu), kaut arī šī ietekme ir samazinājusies kopš 2007./2008. gada⁴. Šajā kontekstā nav nepieciešams izcelt ekonomiskās krīzes ietekmi uz emisiju līmeni.

08

Komisija uzsver, ka 20 % mērķis tika paziņots kā viens elements no pieejas, lai integrētos ES budžetā, kurš savukārt ir viens elements ES pieejā, lai reaģētu uz vajadzību pēc ieguldījumiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņām.

Pieeja, lai integrētos ES budžetā, uzskatāmi parāda ES apņēmību un vadošo lomu klimata politikā, tāpat kā visos ES pasākumos, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām.

09

Komisija uzskata, ka 20 % tika nosaukti kā politikas mērķis, uz ko tiekties, lai atbalstītu lielāku klimata jomas nozīmi dažādos pasākumos, ko finansē no ES budžeta. Šo pieeju ir apstiprinājusi Eiropadome un Eiropas Parlaments, un tai ir izstrādāti turpmākās īstenošanas pasākumi. Komisija uzsver, ka, ņemot vērā iepriekš minēto, gan Komisija, gan budžeta lēmējinstitūcija nolēma nepadarīt šo mērķi par daļu no juridiska teksta.

Papildus integrēšanai daudzgadu finanšu shēma (DFS) nosaka arī īpašu programmu, kas, inter alia, paredzēta rīcībai klimata politikas jomā (saskaņā ar LIFE programmu).

12

Budžeta ģenerāldirektorāts koordinē budžeta resursu sadalījumu atbilstoši politikas prioritātēm, tostarp attiecībā uz rīcību klimata politikas jomā, apkopo un konsolidē datus budžeta projekta izdevumu tāmē, lai pamatotu summas, ko attiecībā uz gada budžeta procedūru budžeta lēmējinstitūcijai ierosinājusi Komisija.

Izcēlums. Klimata jautājumu integrēšanas konteksts īsumā Ceturtais punkts

ES klimata politika ietver plašu pasākumu klāstu, un tās vērienīgie mērķi padara ES par pasaules līderi klimata politikas jomā. Klimata jomas integrēšana visās ES politikās un programmās ir viens elements, kas atbalsta pāreju uz pret klimata pārmaiņām noturīgu sabiedrību ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni.

ES pieeja klimata jomas integrēšanai ES instrumentos un budžetā ir izstrādāta četros līmeņos, kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 24. punktu.

Novērojumi

24

Komisija uzskata, ka ES budžetā ir sasniegts ievērojams progress, veicot klimata jomas integrēšanu. ES pieeja klimata jomas integrēšanai ES instrumentos un budžetā ir izstrādāta četros līmeņos:

–Politiskie lēmumi, ko pieņem ES iestādes (2014.–2020. gada DFS pieņemšanas kontekstā), lai integrētu klimata politiku⁵ un lai paziņotu mērķi attiecināt vismaz 20 % no ES izdevumiem uz klimata jomu.

–Ietvert klimata politikas mērķus juridiskā/vadības sistēmā (juridiskais pamats jaunas izdevumu programmas, vadlīniju izstrādei);

–Ar klimata jomu saistīto noteikumu un vadlīniju īstenošana (īstenošanas kvalitāte).

–Kā daļa no pieejas, kopīga metode, lai izsekotu ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem visos ES instrumentos.

Mēs atzīstam, ka revīzija galvenokārt koncentrējas uz finanšu mērķi.

Otrais ievilkums

Komisija nepiekrīt Palātas izvēlei apsvērt principu kopumu, par kuru 2015. gadā vienojās dažas organizācijas, kas īsteno starptautiskās attīstības palīdzību kā etalonu, lai novērtētu inovatīvās un detalizētās ES integrēšanas pieejas “piemērotību”, par ko panākta vienošanās ES līmenī.

25

Komisija atzīst Palātas lēmumu uzskatīt 20 % mērķi par budžeta mērķi, taču atkārtoti norāda, ka Komisija šo mērķi paziņoja kā politikas mērķi, lai atbalstītu klimata jomas integrēšanu dažādās programmās. Ņemot vērā mērķa būtību, Komisija uzskata, ka budžeta interpretācija vien neatspoguļo ES pieeju integrēšanai.

26

Komisija uzsver, ka 20 % politikas mērķis tika paziņots, lai palīdzētu integrēt klimata politiku ES programmās (skatīt Komisijas atbildi uz 25. punktu). Šā iemesla dēļ Komisija nav skaitliski noteikusi vajadzības pēc ieguldījuma, kas būtu jāsedz no ES budžeta, bet apsvēra aplēses, kā tas norādīts Komisijas priekšlikumā DFS⁶.

27

Komisija uzskata, ka ir ievērojami palielinājušies izdevumi attiecībā uz klimata jomu. Vienlaikus Komisija apstiprina, ka iepriekšējā DFS nav visaptverošu un salīdzināmu datu par ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, kas varētu tikt izmantots kā priekšnoteikums, lai izstrādātu detalizētākus mērķus. Stabilas un caurskatāmas izsekošanas sistēmas izstrāde bija viens no ES integrēšanas pieejas elementiem.

28

Komisija novērtēja virzību uz 20 % mērķi DFS starpposma pārskatā (MTR), kas publicēts 2016. gada 14. septembrī. Dati, kas sniegti dienestu darba dokumentā (2016) 299 (DDD), kas pievienots daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatam (COM (2016) 603), liecina, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie izdevumi kopsummā sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu finanšu plānošanas periodu. Dati, kas publicēti DDD 2. pielikumā, detalizē kopējās programmas aplēses par klimata jomas 20 % mērķa izsekošanu visā 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) | 2014-2017 | 2018-2020 estimates
Programme | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Total 2014-2020
For reference: Total EU Budget (Section III- Commission, Financial programming) | 118 054.4 | 158 606.8 | 151 241.6 | 153 757.8 | 156 782.8 | 159 966.3 | 164 145.4 | 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget | 16 097.7 | 27 475.7 | 31 634.4 | 29 726.8 | 30 777.7 | 31 883.6 | 32 307.7 | 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU Budget | 13.6 % | 17.3 % | 20.9 % | 19.3 % | 19.6 % | 19.9 % | 19.7 % | 18.9 %

Kopīga atbilde uz 31. un 32. punktu:

Komisija atkārtoti norāda, ka 20 % politikas mērķis tika paziņots, lai veicinātu integrēšanu (skatīt arī Komisijas atbildi uz 25. punktu). Komisija uzskata, ka šāda elastība attiecībā uz 20 % mērķi ir atbilstoša, izstrādājot inovatīvu pieeju ar klimatu saistīto izdevumu integrēšanai un izsekošanai. ES integrēšanas pieeja cenšas integrēt ar klimata jomu saistītos aspektus visā ES budžetā.

Komisija apstiprina, ka likumdevēji neapsvēra konkrētus mērķus, kas nepieciešami, lai veicinātu klimata jomas integrēšanu visās programmās. Kā izklāstīts Komisijas atbildē uz 24. punktu, integrēšana tiek veikta vairākos procesos, un tā ir viens no tās konkrētajiem mērķiem.

DFS starpposma pārskatā publicētie dati liecina, ka daudzas programmas ES budžetā veicina rīcību klimata politikas jomā. Vienlaikus Komisija piekrīt, ka konkrēti mērķi var būt noderīgi, lai attīstītu klimata jomas integrēšanu.

Ar klimata jomu saistītie izdevumi tiek izsekoti visā budžetā; attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF) šo izsekošanas prasību noteica likumdevēji.

34

Komisija atzīst, ka vadošā ES izsekošanas metode, kas ir unikāla ar savu segumu un detalizāciju un par kuru vienojās ES likumdošanas procesā, var tikt vēl vairāk uzlabota. Vienlaikus nav starptautiski atzītas metodes ar klimata jomu saistīto izdevumu kvantitatīvai izsekošanai.

35

ES metode, piešķirot koeficientus ES izdevumiem, ir atzīta par atbilstošu līdzsvaru starp datu stabilitāti un administratīvajām darbībām, kas jāveic gan Komisijai, gan dalībvalstīm.

Pirmais ievilkums

Komisija atzīst iespēju, ka konkrēti ar klimata jomu saistīti izdevumi var tikt pārmērīgi un nepietiekami novērtēti, izmantojot pašreizējo metodoloģiju un kā tiešas sekas, kas izriet, piemērojot sistēmu, kas balstīta uz trīs “Rio marķieru” vidējiem rādītājiem Vienlaikus Komisija uzskata, ka tās metodoloģija ir pietiekami konservatīva, un neuzskata, ka principu kopums, ko 2015. gadā izstrādājusi starptautiskās palīdzības organizāciju grupa to darbības seku mazināšanas izsekošanai, ir būtisks atskaites punkts pieejai, kuru izmanto Komisija. Komisija uzsver, ka dažos ziņojumā sniegtajos Palātas aprēķinos tiek izmantoti koeficienti, kas atšķiras no tiem, ko izmanto Komisija.

Otrais ievilkums

Komisija uzskata, ka izsekošanas pieeja, par kuru vienojušies ES likumdevēji, ir stabila un atbilst tās īpašiem mērķiem. Kaut noderīgas, lai sniegtu informāciju ES pieejai, ESAO kategorijas un metodes netika izstrādātas ar mērķi atbalstīt integrēšanu un kvantitatīvo izsekošanu ES budžetā, un tāpēc likumdevējs tās ir pielāgojis programmas īpašajām vajadzībām saskaņā ar attiecīgajiem likumdošanas pamatiem.

Komisija norāda, ka dažādu ES programmu primārais mērķis ir noteikts attiecīgajā juridiskajā pamatā, un integrēšana pēc būtības ir primārā mērķa īstenošanas process saskaņā ar ES klimata politiku, nevis primārā mērķa aizstāšana.

36

ES klimata jomas izsekošanas sistēma ietver īpašus elementus, kuri to atšķir no tām sistēmām, ko izmanto starptautiskās palīdzības organizācijas, un tādēļ salīdzinājums ar starptautiskās palīdzības izsekošanas sistēmām nav atbilstošs.

Komisija atzīst, ka inovatīvā pieeja ar klimata jomu saistīto izdevumu izsekošanai un tās īstenošana ES budžetā varētu tikt vēl vairāk uzlabota, tai skaitā attiecībā uz detalizācijas līmeņa palielināšanu saistībā ar seku mazināšanu un pielāgošanos. Vienlaikus, ņemot vērā neskaidro administratīvo ietekmi un komplicētību izvairīties no dubultas uzskaites, atspoguļojot bieži saistītos papildu ieguvumus, Komisija šobrīd neparedz turpmāku tās izsekošanas sistēmas sadalījumu.

37

Komisija piekrīt, ka finanšu instrumenti un to ieguldījums ES rīcībā klimata politikas jomā ir svarīgs, un ir iekļāvusi budžeta ieguldījumus tajos savā ar klimata jomu saistīto izdevumu izsekošanā.

39

Komisija uzskata, ka ir sasniegts labs klimata jomas integrēšanas progress daudzos aspektos un budžeta izdevumu izsekošana ir stabila un caurskatāma, kā tas izklāstīts tās atbildēs, jo īpaši uz 12. un 28. punktu. Komisija atzīst nepieciešamību arī turpmāk attīstīt savu pieeju, lai izsekotu un ziņotu par ar klimata jomu saistītiem rezultātiem.

40

Skatīt arī Komisijas atbildes uz V un 28. punktu.

41

Komisija apstiprina, ka pirms DFS starpposma pārskata, kā tas sīki izklāstīts Komisijas atbildē uz 28. punktu, tā nebija spējīga pārliecinoši novērtēt, vai tā ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu 20 % mērķi, jo joprojām trūka informācijas par ESIF fondu plānotajiem izdevumiem DFS periodā, un tāpēc tobrīd nebija pieejami ticami dati. Komisija novērtēja virzību uz 20 % mērķi DFS starpposma pārskatā, kas liecina, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie izdevumi kopsummā sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu finanšu plānošanas periodu.

43

Plānotie pasākumi klimata jomā ar atbilstošajiem koeficientiem ir uzskaitīti Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) darbības programmās (DP). Katra pasākuma indikatīvais EJZF sadalījums ir iekļauta dalībvalstu (DV) gada izpildes ziņojumos (sākot no 2016. gada maija). Finanšu tabula minētajos ziņojumos un atbalstīto darbību galvenās iezīmes, kas tiks norādītas DV gada pārskatos par darbībām (saskaņā ar EJZF 97. panta 1. punkta a) apakšpunktu) ļaus Komisijai nepārtraukti pārraudzīt izdevumu līmeni, kā arī jebkuras izmaiņas indikatīvajā ieguldījumā klimata pārmaiņām, kas deklarētas DP.

44

Tagad, kad plānošanas process ir pilnībā pabeigts, Komisija spēj konsolidēt ticamus datus, lai atjauninātu šo programmu aplēses attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, un ir publicējusi pašreizējo stāvokli saistībā ar DFS starpposma pārskatu. Šis uzdevums varēja tikt pamatots ar neprecīziem datiem un tādējādi vārētu izraisīt neprecīzus aprēķinus un nepareizas interpretājijas, ja tiktu veikts, balstoties uz 2014.–2016. gada provizoriskajiem datiem.

45

Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi koncentrēt ar klimata jomu saistīto izsekošanu uz saistību apropriācijām / plānotajiem un pieņemtajiem izdevumiem, ņemot vērā, ka izdevumu dati nesniegs noderīgu informāciju, lai uzlabotu integrēšanu sakarā ar laiku, kas paiet no plānošanas līdz izdevumiem. Komisija arī uzskata, ka finanšu ieguldījumu, kas veikti no ES budžeta, izsekošanai nav iespējams pilnvērtīgi īstenot cēlonisku saikni ar ES klimata politikas un enerģētikas mērķu sasniegšanu vai jebkuru no aplēstajiem līmeņiem vajadzībām pēc ieguldījuma.

Izsekošanas pieejas ieviešanas plānoto izdevumu līmenī bija pirmais raksturīgais un būtiskais solis, lai labāk integrētu ar klimata jomu saistītos apsvērumus visās ES programmās. Palātas norādītais objektīvais risks eksistē visos budžeta plānos. Komisija piekrīt Palātai, ka plānotie izdevumi ne vienmēr pārvēršas maksājumos, bet norāda, ka vidēji 97 % no kopējām saistībām 2015. gada ES budžetā tika realizētas, kas padara esošo ex ante saistību sistēmas izsekošanu par efektīvu radītāju arī attiecībā uz izdevumiem. Turklāt Komisija norāda, ka metodoloģijas, ko izmanto, lai aprēķinātu 34 % un 49,3 %, atšķiras pēc pieejas un darbības jomas.

46

Komisija regulāri pārskata datus un atspoguļo plānošanas izmaiņas saistībā ar gada budžeta procedūru, un ar gada budžeta izpildi. Turklāt DFS starpposma pārskatā Komisija ir apņēmusies novērtēt virzību uz 20 % mērķi DFS programmu starpposma pārskatos. Komisija uzskata, ka esošās izsekošanas un ziņošanas sistēmas ir atbilstošas, un neuzskata, ka šajā posmā būtu nepieciešams ieviest jebkādas papildu ziņošanas prasības.

47

Komisija apstiprina, ka 20 % mērķis ir nepārprotami saistīts ar ES budžeta izdevumiem, un uzskata, ka nebūtu lietderīgi jaukt nefinanšu elementus ar finanšu mērķa izsekošanu.

Vienlaikus, mēs atzīstam, ka būtu jāuzlabo saikne starp izdevumiem, mobilizētiem pasākumiem un rezultātiem. Saistībā ar dažādām izdevumu programmām un atkarībā no pakāpes, kādā tie koncentrējas uz ieguldījumu klimata jomā, ir noteikti iznākumu un rezultātu rādītāji un attiecībā uz dažiem kopējiem rādītājiem tie var tikt apkopoti ES līmenī. Šādi kopējie rādītāji ir izstrādāti, pamatojoties uz politikas apgūšanu attiecīgajā īpašajā programmā (t. i., rādītājs, kas mēra lauksaimniecības SEG emisiju līmeni, ir iekļauts kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pārraudzības un novērtēšanas sistēmā. ERAF īpašais SEG emisiju līmeņa samazināšanās iznākumu rādītājs ir paredzēts finansētiem ieguldījumiem infrastruktūrā).

Tas nozīmē, ka šobrīd tehniski nav iespējams sagatavot konsolidētos datus par, piemēram, SEG emisiju līmeņa samazināšanos, izmantojot pasākumus, kurus finansē no ES budžeta.

48

ERAF kopējiem rādītājiem ir vienotas definīcijas, kas ir ieteiktas Komisijas vadlīnijās⁷, kas pirms pabeigšanas tika apspriestas ar dalībvalstu (DV) ekspertiem. Lai gan bija iespējams ierosināt metodoloģiju, lai mērītu SEG samazināšanos atjaunojamās smilts enerģijas ietaupījumos, nebija vienprātības, un citiem šādiem aprēķiniem citās jomās ir pieejamas vairākas metodes. Visi dati, kas apkopoti, izmantojot kopīgos vai īpašos rādītājus, būs pieejami izvērtēšanai un var sniegt potenciālu vērtību turpmākajā politikas apguvē.

49

Komisija uzskata, ka vairumā aspektu ir sasniegts progress attiecībā uz klimata jomas integrēšanu un ka ir iespējams sasniegt mērķi. Komisija atsaucas uz neseno analīzi, kas sniegta 14. septembrī publicētajā DFS starpposma pārskatā (kā, inter alia, minēts tās atbildē uz 28. punktu), un apstiprina savu nodomu turpināt centienus integrēt klimata jomu ES programmās.

50

Kā paziņots DFS starpposma pārskatā, Komisija norāda, ka tā plāno izvērtēt virzību uz 20 % mērķi atsevišķu programmu starpposma pārskatos, kas nodrošina iespēju turpināt integrēt klimatu jomu ES izdevumu programmās.

51

Komisija atkārtoti norāda, ka tā neuzskata, ka metodoloģija, par kuru ir panākta vienošanās attiecībā uz ES klimata politikas izsekošanas pieeju, apdraud klimata jomas integrēšanu, bet ņem vērā Palātas simulācijas, izmantojot dažādus koeficientus ES lauksaimniecības izdevumiem.

Pirmais ievilkums

Komisijas uzskata, ka metode, ko tā izmanto tika izveidota caurskatāmā un saskaņotā veidā; tā ir paziņota Eiropas Parlamentam un Padomei, un tā neizraisa pārmērīgu novērtēšanu.

Skatīt arī Komisijas atbildi uz 53. punktu.

Otrais ievilkums

Tāpat arī ar klimata jomu saistītie lauku attīstības koeficienti ir noteikti caurskatāmā veidā, saskaņā ar politikas 20 % mērķi.

Trešais ievilkums

Komisija uzskata, ka tās aplēses attiecībā uz kopējo KLP līdzekļu ieguldījumu klimata jomā, ir balstītas uz metodoloģiju, par kuru panākta vienošanās ES, par kuru pilnīga informācija tiek sniegta programmas paziņojumos, kas pievienoti Komisijas budžeta projektam.

Kā norādīts tās atbildē uz 35. punktu, Komisija neuzskata, ka principu kopums, ko 2015. gadā izstrādājusi starptautiskās palīdzības organizāciju grupa to darbības seku mazināšanas izsekošanai, ir būtisks atskaites punkts pieejai, par kuru panākta vienošanās ES līmenī. Komisija uzsver, ka ziņojumā sniegtie Palātas aprēķini atšķiras no tiem, kas saskaņoti ES līmenī, kas ir pietiekami konservatīvi.

Ceturtais ievilkums

Horizon 2020 atspoguļo ievērojamu pieaugumu šīs jomas pētījumos attiecībā uz FP7. FP7 daļā “Sadarbība” tiek lēsts, ka rīcībā klimata politikas jomā tiks ieguldīti 2,4 miljardi euro (2007.–2013. gads), bet jau pirmajos divos gados (2014.–2015. gads) šis skaitlis Horizon 2020 ir 3,2 miljoni euro.

Tomēr ir izstrādāts rīcības plāns, lai to vēl vairāk uzlabotu (skatīt Komisijas atbildi uz 60. punktu), lai sasniegtu plānoto izdevumu līmeni (kā indikatīvo mērķi), kas noteikts Horizon 2020 regulā.

53

Komisija ņem vērā Palātas simulācijas, izmantojot dažādas metodoloģijas un vispārējos principus, par ko vienojušās dažas starptautiskās palīdzības organizācijas, bet atkārtoti pauž tās uzticību ES pieejai. Komisijas izmantotā metode ir stabila, tā tika izveidota caurskatāmā un saskaņotā veidā; tā ir balstīta uz Rio marķieriem, un tā tika paziņota Eiropas Parlamentam un Padomei.

Savstarpējas atbilstības sniegto labumu pasākumiem klimata jomā var novērtēt, piemērojot 40 % Rio marķieri 20 % ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu daļai. Attiecībā uz jebkuriem citiem aprēķiniem tas ir rādītājs, pamatojoties uz savstarpējas atbilstības soda sistēmu. Tomēr Komisija uzskata, ka ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 8 % ietekme uz klimata jomu nav pārvērtēta, ņemot vērā savstarpējas atbilstības un tiešo maksājumu sniegto labumu klimata jomai.

Skatīt Komisijas atbildi uz 51. punktu.

3. izcēlums. Trūkst pienācīga pamatojuma ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu ieguldījumam klimata vajadzībās

Skatīt Komisijas atbildi uz 51. punktu.

54

Komisija uzskata, ka piemērotie elementi ir pietiekami konservatīvi.

Skatīt Komisijas atbildi uz 51. punkta pirmo ievilkumu.

55

Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izdevumu ar klimata jomu saistītā izsekošana ievēro principu, piemērot politikas mērķiem marķieri, kā tas noteikts Savienības lauku attīstības prioritātēs un prioritārajās jomās. Tā kā DV var plānot pasākumus elastīgi, atkarībā no to paredzamā ieguldījuma šiem dažādajiem mērķiem, izsekošana ir jāveic šo ELFLA prioritāšu nevis pasākuma līmenī.

Sakarā ar šo intervences loģiku un dalītas pārvaldības principu, tieši dalībvalstis nosaka, kura prioritāte vai prioritārā joma visvairāk veicina pasākumu.

Piemēram, 13. pasākums saskaņā ar shēmu par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi (ANC) ir ieplānots saskaņā ar 4 dažādām prioritātēm / prioritārajām jomām. Tās DV, kas ieplānojušas 13. pasākumu saskaņā ar 4. prioritāti, uzskata, ka tā ir vispiemērotākā, lai sasniegtu šīs prioritātes mērķus.

Kopīga atbilde uz 56., 57. un 58. punktu un 4. izcēlumu

Komisija ņem vērā Palātas apsvērumus par ELFLA izsekošanas metodoloģijas trūkumiem un simulācijas, kas balstītas uz dažādām pieejām.

Pašreizējā ELFLA izsekošanas metodoloģija mēģina rast līdzsvaru starp veidu, kā nodrošināt pietiekami ticamas ar klimata jomu saistīto izdevumu aplēses, un veidu, kā samazināt administratīvo slogu un izmaksas.

Palātas ierosinātā pieeja, piemērot dažādus ar klimata jomu saistītos koeficientus dažādiem pasākumiem/darbībām konkrētu prioritāro jomu un Savienības prioritāšu ietvaros, palielinātu precizitāti, bet arī paaugstinātu valsts un reģionālo administrāciju administratīvo slogu.

4. prioritātei būtu jāpiešķir 100 % marķieris, jo tā ietver pasākumus, kas veicina vides aizsardzību un stiprina ekosistēmas noturību, lai pielāgotos klimata pārmaiņām. Ņemot vērā darbību dažādību, daudzveidību un sarežģītību saskaņā ar Savienības 4. prioritāti (piem., agrovides un klimata pasākumi), diferenciācija pēc pasākuma/darbības noslogotu un apgrūtinātu dalībvalstis veikt izsekošanas izpildi.

ELFLA ANC pasākums (apgabals, kurā ir dabas ierobežojumi) ir svarīgs, lai novērstu zemes apstrādes pārtraukšanu un lai saglabātu vides un ekonomisko vērtību lauksaimniecības apgabalos, kuros ir dabas ierobežojumi. Tas palīdz saglabāt lauksaimniecības ekosistēmu, kas bez atbalsta varētu izzust, kas ir svarīgi gan saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, gan ar to seku mazināšanu (piem., ganības). Jaunā noteikšanas pieeja, kas balstīta uz kopīgi saskaņotiem biofizikāliem kritērijiem, kas tiks noteikti pašreizējā plānošanas periodā, pievērsīs lielāku uzmanību, lai neaizsargātākās lauksaimniecības platības tiktu apsaimniekotas, tādējādi palielinot pasākuma nozīmi attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu.

59

Komisija uzskata, ka īpašās izsekošanas metodoloģijas, kas norādītas ELFLA programmas paziņojumā un LIFE programmā, kas minēta šajā punktā, ir saskaņotas ar ES izsekošanas metodoloģiju, kas tika izstrādāta, lai tiktu izmantota arī ārpus pašreizējā plānošanas perioda.

60

Horizon 2020 atspoguļo ievērojamu pieaugumu šīs jomas pētījumos attiecībā uz FP7. Lai gan visas programmas tiešie salīdzinājumi nav iespējami, FP7 daļā “Sadarbība” tiek lēsts, ka septiņu gadu (2007.–2013. gads) programmas laikā tiks veikts 2,4 miljardu euro liels ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā, pēdējie apstiprinātie rādītāji tikai par pirmajiem diviem gadiem (2014.–2015. gads) attiecībā uz Horizon 2020 salīdzināmajām “plānojamajām” daļām ir 3,2 miljardi euro. Tādējādi, lai gan pašreizējie rādītāji ir zemāki nekā sākotnēji prognozēto izdevumu līmenis, tie liecina par pozitīvu signālu attiecībā uz Komisijas apņemšanos.

“Galveno” darba programmu 2014.–2015. gadam un 2016.–2017. gadam ievados ir sniegtas skaidras norādes par ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, izmantojot, ja nepieciešams, attiecīgās atsauces uz aicinājumiem/tematiem. Šajā kontekstā Komisijas dienesti rūpīgi un pastāvīgi pārrauga visus Horizon 2020 darba programmas tematus attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, lai novērtētu progresu virzībā uz Horizon 2020 prognozēto izdevumu līmeni.

Pagājušajā gadā uzsāktais rīcības plāns sniedz papildu stimulu šajā jomā. Turklāt notiekošais 2018.–2020. gada stratēģiskās plānošanas process atzīst ar klimata jomu saistīto pasākumu integrēšanas un saistīto izdevumu palielināšana nozīmīgumu. Kad stratēģiskās plānošanas process būs pabeigts, varēs risināt vēl citus kvantitatīvos aspektus 2018.–2020. gadam.

61

Augšupējo iniciatīvu ieguldījumu rīcībai klimata politikas jomā nav iespējams noteikt, kamēr nav izvēlēti individuālie projekti, kas katru gadu var mainīties.

62

Komisija cieši pārrauga šī rādītāja attīstību, un tai joprojām ir zināmas manevrēšanas iespējas. Līdz brīdim, kad tiks apstiprinātas nākamās darba programmas (aptuveni 2017. gada rudenī), Komisija būs atjauninājusi skaitļus, lai precīzāk noteiktu pašreizējo stāvokli un budžetu, kas nepieciešams 2018.–2020. gadam. DFS starpposma pārskatā (kā smalki norādīts Komisijas atbildē uz 28. punktu) arī ir skaidri uzsvērti elementi, kam būtu jāatbalsta turpmākā klimata jomas integrēšana Horizon 2020.

63

2018.–2020. gada stratēģiskās plānošanas process ir nepārtraukts un nosaka rīcību klimata politikas jomā kā spēcīgu prioritāti. Kad stratēģiskās plānošanas process būs pabeigts, varēs risināt vēl citus kvantitatīvos aspektus 2018.–2020. gadam, tostarp budžeta sadalījumu rīcībai klimata politikas jomā.

64

Komisijas rīcības plānam jābūt papildinātam ar “kvantificējamiem mērķiem”. Tomēr to noteikšanai vislabākais laiks ir, kad tiek izstrādātas darba programmas 2018.–2020. gadam, kas vēl nav pabeigtas.

65

Komisija apstiprina, ka nepastāv salīdzināmi dati attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem saskaņā ar iepriekšējo DFS. Vienlaikus Komisija uzskata, ka ar klimata jomu saistīto izdevumu lielākais pieaugums Palātas aplēsēs attiecībā uz dažām programmām (jo īpaši tām, kas minētas 69. punktā) visumā apstiprina Komisijas darba līmeņa aplēšu mērogu kopš DFS sākuma.

67

Komisija uzskata, ka galvenais ieguvums no ar klimata saistītās izsekošanas ES budžetā ir atbalsts klimatam draudzīgu izdevumu pasākumu izveide visās ES programmās. Mēs atzīstam, ka šajā sadaļā uzsvērtie piemēri nesniedz pamatu, lai izdarītu plašākus secinājumus, un var kalpot tikai ilustratīviem mērķiem.

70

Komisija uzsver, ka tās integrēšanas pieejas mērķis ir integrēt ar klimata jomu saistītos apsvērumus visos ES budžeta instrumentos un ka izmaiņas ar klimata jomu saistītajos izdevumos atspoguļo izmaiņas izdevumu prioritātēs atsevišķās programmās un dažādu finansēšanas avotu lomas, kas pieejami valsts līmenī.

71

Ar klimata jomu saistīto izdevumu izmaiņas dažādās valstu programmās lielā mērā atspoguļo valsts nozares prioritātes, un līdz ar to tās nevajadzētu uztvert kā plašākas vai šaurākas apņemšanās norādi rīcībai klimata politikas jomā.

75

Tika skaidri noteikts, ka pētniecības un inovāciju (R&I) darbību mērķi attiecībā uz konkrētām nozarēm vai kopām (piemēram, ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni) netiek pakļauti detalizētai apspriedei plānošanā/Pētniecības un inovāciju mērķu sarunas tika pakļautas ex ante nosacījumam par viedu specializāciju. Ja Komisija būtu iejaukusies, norādot, ka tai ir spēcīgāka ar klimata jomu saistīta orientācija attiecībā uz pētniecību un inovāciju Vācijas un Rumānijas DP, tas būtu bijis pretrunā ar juridiski noteikto ex ante nosacījumu par viedās specializācijas stratēģijām, kurām ir būtisks augšupejošs process. Komisijas dienesti ievēro, ka ilgtspējīgāka enerģija un klimats ir viena no augstākajām šo stratēģiju prioritātēm.

76

Komisija norāda, ka Eiropas Sociālā fonda (ESF) programmas var reaģēt uz jebkurām izmaiņām pieprasījumā pēc zaļajām prasmēm, ja un kad tās parādās.

Kopīga atbilde uz 77.–79. punktu

Komisija norāda, ka, lai gan visu ESI fondu kopējais ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā pārsniedz 25 %, katra fonda individuālais ieguldījums neizbēgami mainās atkarībā no tā, cik cieši tā īpašās primārās misijas ir saistītas ar klimata jomu. Attiecībā uz ESF šāds ieguldījums var būt tikai netiešs, jo īpaši veicot ieguldījumus zaļajās prasmēs, kas savukārt ir cieši saistītas ar darba tirgus attīstību un līdz ar to arī ar pieprasījumu.

Komisija norāda, ka pārraudzības sistēma, lai izsekotu ESF ieguldījumu rīcībai klimata politikas jomā, ir nostiprināta 2014.–2020. gada finanšu periodā, jo īpaši iekļaujot rīcību klimata politikas jomā kā “sekundāru tematu” attiecībā uz ESF ieguldījumu izsekošanu.

Neskatoties uz to, Komisija atzīst, ka ESF ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā var būt lietderīgāks, un apsvērs nākotnes iespējas attiecībā uz šo nolūku.

81

Ar pēdējo KLP reformu savstarpējās atbilstības darbības joma tika pakļauta ievērojamai pārskatīšanai, ņemot vērā faktu, vai prasības bija kontrolējamas, adresētas tieši lauksaimniekiem un saistītas ar lauksaimniecības darbību. Rezultātā noteikumi par labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem (LLVA) tika saīsināti par vairāk nekā 50 % (no 15 līdz 7), un tiesību aktos noteiktās pārvaldības prasības (TANPP) tika samazinātas no 18 līdz 13.

82

Komisija nepiekrīt viedoklim, ka tiešo maksājumu zaļināšana lielākoties balstās uz iepriekšējiem LLVA. Prasības par ekoloģiski nozīmīgām platībām un lauksaimniecības kultūru diversifikāciju ir jaunas, un pastāvīgo ganību aizsardzība tika ievērojami atbalstīta ar, piemēram, ekoloģiski jutīgo ilggadīgo zālāju pilnīgu aizsardzību un samazinātu iespēju, ka tiks uzarti ilggadīgie zālāji.

Komisija arī uzskata, ka tiešo maksājumu zaļināšanai drīzāk ir būtiska nevis ierobežota ietekme. Ietekme skaidri atspoguļo trīs lauksaimniecības prakšu saistību ar klimata jomu. Lai gan zaļināšanas prasības patiešām neskar visus lauksaimniekus, pieejamā informācija arī liecina, ka 72 % no kopējās lauksaimniecības platības ir apstrādāti, kas ir vēl būtiskāk attiecībā uz klimata politiku.

84

Klimata jomas integrēšana nepieprasa katram reģionam/dalībvalstij palielināt ieguldījumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām vai to seku mazināšanai. Rīcība klimata politikas jomā ir jāveic, ņemot vērā apsvērumu SVID analīzē un vajadzību apzināšanu, un tā tiek vērtēta attiecībā pret citām prioritātēm. Abos plānošanas periodos ir mainījies salīdzināšanas pamats. Jo īpaši, ekonomiskās krīzes sekas daudzās jomās ir izraisījušas lielāku vajadzību uzlabot ekonomisko situāciju lauksaimniecības nozarē, ko ir skārusi krīze. Ņemot to vērā, ar klimata jomu saistīto izdevumu stabilizācija (pat tad, ja to nav iespējams precīzi kvantificēt, jo trūkst atbilstošu metodoloģiju) nav negatīvs iznākums.

85

Dalībvalstis ir atbildīgas par atlases kritēriju noteikšanu. Komisija sniedza norādījumus par “potenciālu rīcību klimata politikas jomā ELFLA”, kas ietvēra ieteikumu izstrādāt atlases kritērijus.

89

Mērķis pielāgot zvejas jaudu pieejamajiem resursiem, sniedzot finansiālu atbalstu flotes pārvaldības pasākumiem, tika daļēji sasniegts iepriekšējā plānošanas periodā. Tas izskaidro samazināto EJZF atbalstu flotes pasākumiem salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu saskaņā ar EZF.

Secinājumi un ieteikumi

91

Komisija uzsver, ka apņemšanās palielināt ar klimatu saistītos izdevumus līdz vismaz 20 % no ES budžeta bija politiska apņemšanās ar mērķi iekļaut klimata politiku visās ES programmās.

92

Komisija uzskata, ka kopumā ir panākts ievērojams progress, gan ietverot ar klimata jomu saistītos apsvērumus programmas izstrādē, gan izstrādājot unikālu kvantitatīvu integrēšanas pieeju, kas tagad nodrošina caurskatāmu sākumpozīciju.

Tomēr Komisija norāda, ka katra fonda iespējamais individuālais ieguldījums mainās atkarībā no tā, cik cieši tā īpašās primārās misijas ir saistītas ar klimata jomu. Tāpēc ir neizbēgami, ka ieguldījuma plānošanā un pārraudzībā izmantotās sistēmas varētu atšķirties starp fondiem.

Tomēr Komisija uzskata, ka tas lielā mērā atbilst virzībai uz 20 % mērķi, vienlaikus atzīstot, ka ir nepieciešami turpmāki centieni, kā tas norādīts DFS starpposma pārskatā.

93

Komisija uzsver, ka 20 % mērķis tika paziņots kā viens elements no pieejas, lai integrētos ES budžetā, kurš savukārt pats par sevi ir viens elements ES pieejā, lai reaģētu uz vajadzību pēc ieguldījumiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņām (skatīt Komisijas atbildi uz 24. punktu).

Pieeja, lai integrētos ES budžetā, uzskatāmi parāda ES apņēmību un vadošo lomu klimata politikā, tāpat kā visos ES pasākumos, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām.

DFS starpposma pārskatā Komisija ir novērtējusi virzību uz 20 % mērķi, kā tas ir paskaidrots tās atbildē uz 28. punktu.

94

Tagad, kad plānošanas process ir pabeigts, Komisija spēj konsolidēt ticamus datus, lai atjauninātu šo programmu aplēses attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, un ir publicējusi pašreizējo stāvokli saistībā ar DFS starpposma pārskatu. Šis uzdevums varēja tikt pamatots ar neprecīziem datiem un tādējādi vārētu izraisīt kļūdainas interpretācijas, ja tiktu veikts, balstoties uz 2014.–2016. gada datiem.

DFS starpposma pārskatā tiek lēsts, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie izdevumi kopsummā sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu finanšu plānošanas periodu.

95

Komisija uzsver, ka ES metode ar klimatu saistīto izdevumu izsekošanai ir novatoriska kvantitatīva pieeja, lai veiktu budžeta izdevumu pārraudzību. Piemēram, pastāv turpmākas uzlabošanas iespējas, lai gan kopumā metodoloģija ir stabila un pārredzama.

1. ieteikums. Pamatīga daudzgadu konsolidācija

Komisija piekrīt ieteikumam attiecībā uz pamatīgas daudzgadu konsolidācijas veikšanu, lai noteiktu, vai plānotie klimata izdevumi atbilst virzībai uz 20 % mērķi, un uzskata, ka tā ir sniegta DFS starpposma pārskatā. Komisija plāno katru gadu turpināt uzraudzīt progresu, sagatavojot ikgadējos budžeta projektus.

2. ieteikums. Vispusīga pārskatu sniegšanas sistēma

a)

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Nepieciešamības gadījumā tā piekrīt atspoguļot klimata politikas attiecīgos aspektus un sasniegto progresu attiecīgajos gada darbības pārskatos. Jaunais pārvaldības un izpildes gada ziņojums (AMPR) apkopo (1. pants) ES budžeta izpildi, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem pierādījumiem par rezultātiem, kas sasniegti ar ES budžetu. Šī ziņojuma pamatā ir informācija no gada darbības pārskatiem; budžeta programmas paziņojumiem; un citiem avotiem, piemēram, novērtēšanas un īstenošanas ziņojumiem par ES programmām. Ziņojumā ir sniegts kopsavilkums, bet sīkāka informācija par programmu mērķiem un rādītāju progresu ir pieejama gada darbības pārskatos un programmas paziņojumos.

Komisija nepiekrīt ieteikumam sniegt ziņojumus par finanšu instrumentiem, izsekojot budžeta centienus sasniegt 20 % mērķi.

b)

Komisija atzīmē, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

c)

Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Kaut arī apņēmusies uzlabot datu granularitāti, sekas, ko gan Komisijai, gan dalībvalstīm rada šāds papildu administratīvais slogs, ir neskaidras. Ja nākotnē tiks pārskatīta metodoloģija, Komisija apsvērs iespēju nošķirt mazināšanu un pielāgošanās, un uzsver, ka tās abas ir savstarpēji cieši saistītas.

96

Komisija piekrīt, ka ir nepieciešami turpmāki centieni integrēt klimatu visās ES programmās. Politikas 20 % mērķis tika noteikts, lai veicinātu integritāti (skatīt arī Komisijas atbildi uz 25. punktu). Komisija uzskata, ka šāda elastība attiecībā uz 20 % mērķi ir atbilstoša, izstrādājot inovatīvu pieeju ar klimatu saistīto izdevumu integrācijai un izsekošanai. ES integrācijas pieeja cenšas integrēt klimata aspektus visās politikās un izmanto 20 % mērķi, lai veicinātu integrāciju.

DFS starpposma pārskatā Komisija ir novērtējusi virzību uz 20 % mērķi, kā tas ir paskaidrots Komisijas atbildē uz 28. punktu.

3. ieteikums. Ar klimata pārmaiņām saistīto vajadzību izvērtēšana

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Ierosinot jaunu vispārējo politisko mērķi, Komisija piekrīt ņemt vērā ar klimata pārmaiņām saistītās vajadzības un iespēju atbalstīt dažādas jomas. Komisija nepiekrīt plānot konkrētas iemaksas katrai jomai vai programmai.

97

Komisija uzskata, ka ir gūti labi panākumi attiecībā uz klimata integrēšanu ES budžetā un ka ES metodoloģija ir caurskatāma un atbilst mērķim.

Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 29. punktu attiecībā uz ar klimatu saistīto izdevumu raksturu dažādos instrumentos. Tā norāda, ka juridiskie teksti atšķiras pēc to klimata iekļaušanas politisko mērķu integrācijas, kas vairākos gadījumos ir ieviesta kā politiska ambīcija preambulā, nevis kā juridiski saistošs mērķis. Skatīt arī Komisijas atbildes uz 25. un 26. punktu.

DFS starpposma pārskatā Komisija ir izklāstījusi savu prognozi par ar klimatu saistītajiem izdevumiem līdz 2020. gadam.

98

ES pieeja klimata jomas integrēšanai tika izveidota ņemot vērā starptautiskās prakses un ir izstrādājusi kvantitatīvu izsekošanas metodoloģiju, kas līdzsvaro administratīvo slogu un datu stabilitāti.

Komisija ievēro Palātas aprēķinus, kas balstīti uz citām klimata izsekošanas metodēm, bet neuzskata, ka tiem būtu jādod priekšroka pār inovatīvo un detalizēto integrācijas pieeju, par kuru ir panākta vienošanās ES.

99

Komisija atzīst, ka saskaņā ar pašreizējo metodoloģiju pastāv iespēja pārāk augstu vai pārāk zemu novērtēt konkrētus ar klimatu saistīto izdevumu elementus. Vienlaikus mēs neuzskatām, ka principu kopums, ko 2015. gadā izstrādājusi starptautiskās palīdzības organizāciju grupa to darbības seku mazināšanas izsekošanai, ir būtisks atskaites punkts pieejai, par kuru panākta vienošanās ES līmenī. Komisijas izmantotā metode ir stabila, un tā tika sagatavota caurskatāmā un saskaņotā veidā, un tā ir paziņota Eiropas Parlamentam un Padomei.

Komisija prognozē kopējo KLP līdzekļu ieguldījumu klimata jomā, pamatojoties uz stabilu metodoloģiju, par kuru pilnīga informācija ir sniegta programmas paziņojumos, kas pievienoti Komisijas budžeta projektam.

Komisija uzskata, ka attiecībā uz zaļajiem tiešajiem maksājumiem ietekme skaidri atspoguļo trīs lauksaimniecības prakšu saistību ar klimatu. Attiecībā uz ar zaļināšanu nesaistītajiem tiešajiem maksājumiem, to sniegto labumu pasākumiem klimata jomā saistībā ar savstarpēju atbilstību var novērtēt, piemērojot 40 % Rio marķieri 20 % ar zaļināšanu nesaistito tiešo maksājumu daļai. Attiecībā uz jebkuriem citiem aprēķiniem tas ir rādītājs, pamatojoties uz savstarpējas atbilstības soda sistēmu. Tomēr Komisija uzskata, ka ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 8 % ietekme uz klimatu nav pārvērtēta, ja mēs skatāmies uz savstarpējas atbilstības un tiešo maksājumu sniegto labumu klimata jomā. Šis aprēķins pilnībā atspoguļo konservatīvisma principu.

100

Komisija prognozē kopējo KLP līdzekļu ieguldījumu klimata jomā, pamatojoties uz stabilu metodoloģiju, par kuru pilnīga informācija ir sniegta programmas paziņojumos, kas pievienoti Komisijas budžeta projektam.

4. ieteikums. Izlabot pārlieku lielas aplēses

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam. Pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikā izsekošanas metodoloģijai ir jābūt stabilai, lai nodrošinātu paredzamību, konsekvenci un caurskatāmību. Tomēr Komisija apsvērs veidus, kā precizēt izsekošanas metodiku ELFLA vajadzībām plānošanas periodam pēc 2020. gada, nepalielinot administratīvo slogu.

101

Komisijas rīcības plāns tiks papildināts ar detalizētākiem, kvantificējamiem mērķiem. Tomēr to noteikšanai vispiemērotākais laiks ir, kad tiek izstrādātas darba programmas 2018.–2020. gadam, kas vēl nav pabeigtas.

102

Komisija atzīst, ka, lai uzlabotu integrāciju, vairākās programmās ir nepieciešami papildu centieni, bet neuzskata, ka konkrētiem rīcības plāniem, lai palielinātu ar klimatu saistītos izdevumus, būtu pievienotā vērtība.

5. ieteikums. Izstrādāt rīcības plānus

Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.

Komisija izvērtēs iespējas palielināt klimata jomas nozīmi saistībā ar atsevišķu programmu un politiku starpposma pārskatiem, kā tas noteikts DFS starpposma pārskatā. Kamēr nav zināmi šo pārskatu rezultāti, Komisija apsvērs korektīvo pasākumu. Nebūtu piemēroti ieviest individuālus rīcības plānus, jo atsevišķas programmas jau paredz procesus prioritātes noteikšanai atkarībā no pārvaldības veida.

103

Komisija uzskata, ka izsekošanas saistību apropriācijas bija nepieciešamais pirmais solis, lai labāk integrētu rīcību klimata politikas jomā ES budžetā, un nodrošina saprātīgu rādītāju, sabalansējot papildu piemērotās pārraudzības administratīvo slogu. Pašreizējās aplēses patiešām ir veiktas, pamatojoties uz plānotajiem izdevumiem (budžeta projektu), tomēr tās ir atjauninātas, pamatojoties uz faktiski apstiprināto budžetu un grozījumu vēstulēm. Komisija izvērtēs izmaksu efektivitāti, sniedzot ex-post aplēses, balstoties uz faktiskajām saistībām. Tomēr aprēķini, balstoties uz faktiskajiem maksājumiem, radītu papildu administratīvo slogu, jo maksājumi var ilgt gadiem un var būt pakļauti finanšu korekcijām. Tomēr Komisija var veikt aplēses, jo aptuveni 97 % no saistību apropriācijām kļūst par maksājumu apropriācijām.

Komisija piekrīt nepieciešamībai stiprināt koncentrēšanos uz ES izdevumu rezultātiem. Tomēr pašreizējā izpildes sistēma, ko nosaka likumdevējs, paredz ar klimata jomu saistītos rādītājus tikai daļai no izdevumiem, un šie rādītāji nevar tikt apkopoti ES budžeta līmenī. Gūtā pieredze tiks ņemta vērā, izveidojot nākamo DFS izpildes sistēmu.

6. ieteikums. Izstrādāt rādītājus, kas ļauj pārraudzīt faktiskos tēriņus klimata rīcības vajadzībām un ar tiem saistītos rezultātus

a)

Komisija nepiekrīt ieteikumam izstrādāt jaunu pārraudzības sistēmu šajā posmā. Tas izraisīs palielināšanos dalībvalstīm uzliktā administratīvā sloga līmenī, kas nebija paredzēta saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem, un netika iekļauta partnerattiecību līgumos un darbības programmās. Komisija turpinās izmantot esošās pārraudzības sistēmas, kas arī sniedz datus par izdevumiem.

b)

Komisija piekrīt ieteikumam un īstenos to, kā paskaidrots turpmāk.

Tas stiprinās un uzlabos ar klimata jomu saistīto rezultātu rādītāju salīdzināmību visās ES budžeta jomās, un apsvērs iespējas saistībā ar nākamo DFS, lai noteiktu ar klimata jomu saistīto rezultātu rādītājus, lai novērtētu ES budžeta ieguldījumu rīcībai klimata politikas jomā, jo īpaši, lai novērtēt siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un samazinājumus, ko radījuši ES finansēti pasākumi.

c)

Komisija piekrīt ieteikumam, kuru tā uzskata par jau īstenotu, kā paskaidrots turpmāk.

Tā turpinās aktīvi veicināt labas prakses apmaiņu arī šajā konkrētajā jomā attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem rezultātu rādītājiem. Piemēram, KLP pārraudzības un novērtēšanas ekspertu grupa jau nodrošina forumu labas prakses piemēru apmaiņai attiecībā uz KLP novērtējumu, tostarp arī par šādiem rādītājiem.

105

Tika skaidri noteikts, ka pētniecības un inovāciju darbību mērķi attiecībā uz konkrētām nozarēm vai kopām (piemēram, ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni) netiek pakļauti detalizētai apspriedei plānošanā. Pētniecības un inovāciju mērķu sarunas tika pakļautas ex ante nosacījumam par viedu specializāciju. Ja Komisija būtu iejaukusies, norādot, ka tai ir spēcīgāka ar klimata jomu saistīta orientācija attiecībā uz pētniecību un inovāciju DP, tas būtu bijis pretrunā ar normatīvajām prasībām, jo īpaši faktam, ka viedās specializācijas stratēģijas ir augšupejošs process. Saistībā ar šo pastāv tendence, ka ieguldījumi pētniecībā un inovācijās enerģijas ar zema oglekļa saturu jomās, visticamāk, būs ievērojami lielāki, nekā izklāstīts programmās un sākotnēji norādīts izsekošanas metodoloģijā.

106

Komisija uzsver, ka ESF ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā var būt tikai netiešs, jo īpaši, veicot ieguldījumus zaļajās prasmēs, kuras savukārt ir cieši saistītas ar darba tirgus attīstību un līdz ar to arī ar pieprasījumu, faktiskā ESF daļa, kas piešķirta ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, būs zināma tikai pēc programmu īstenošanas.

Komisija uzskata, ka ESF daļa, kas piešķirta ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, kas noteikta, pamatojoties uz informāciju, ko paziņojušas dalībvalstis ESF darbības programmās, var pienācīgi nenovērtēt paredzamo ESF ieguldījumu rīcībai klimata politikas jomā 2014.–2020. gada periodā.

Komisija atsaucas uz savu kopējo atbildi uz 77.–79. punktu

107

KLP reforma ir radījusi ievērojamu finansējuma pieaugumu klimata politikas jomā, salīdzinot ar 2007.–2013. gadu.

108

Komisija nepiekrīt viedoklim, ka tiešo maksājumu zaļināšana praksē lielākoties balstās uz jau esošo lauksaimniecības praksi. Tā vietā Komisija uzskata, ka zaļināšanas ieviešana ievērojami veicinās papildu klimata pasākumus. Prasības par ekoloģiski nozīmīgām platībām un lauksaimniecības kultūru diversifikāciju ir jaunas, un pastāvīgo ganību aizsardzība tika ievērojami atbalstīta ar, piemēram, ekoloģiski jutīgo ilggadīgo zālāju pilnīgu aizsardzību un samazinātu iespēju, ka tiks uzarti ilggadīgie zālāji.

Zaļie maksājumi ir de facto palielinājuši pamatu, kuru pārsniedzot vides prakse var tikt apmaksāta saskaņā ar lauku attīstības programmām. Darbību veidiem piešķirtie maksājumi, kas ieplānoti saskaņā ar agrovides klimata politikas pasākumu var tikt veikti tikai attiecībā uz saistībām un prasībām, kas pārsniedz zaļināšanas pienākumus. Tas nozīmē augstāku vides un klimata rezultātus.

109

Tiek pievērsta pastiprināta uzmanība ar klimata jomu saistīto EJZF izdevumu pārraudzībai DV EJZF gada īstenošanas ziņojumos. Skatīt Komisijas atbildi uz 43. punktu.

7. ieteikums. Izpētīt visas potenciālās iespējas un nodrošināt reālu pāreju uz klimata rīcību

a)

Komisija daļēji piekrīt ieteikumam tādā pašā nozīmē, kā par 5. ieteikumu, proti, ka tā noteiks jomas ar neizmantotu potenciālu un apsvērs iespējas un darbības, lai palielinātu klimata jomas atbilstību savās izdevumu programmās saistībā ar to individuālajiem starpposma pārskatiem. Tomēr tā neizstrādās konkrētus rīcības plānus atsevišķām programmām attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem.

b)

Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Izmainīt šajā posmā daudzgadu finanšu plānošanu ESIF programmās, kas tiek pārvaldītas ar dalītu vadību, ar finanšu struktūru, ko nosaka iepriekš noteikts finansējums, nav nedz praktiski, nedz iespējami. Tāpat šajā plānošanas periodā nav iespējama jaunu klimata politikas pasākumu izstrāde un pieņemšana tiesiskajā regulējumā (piemēram, EJZF).

Tajā pašā laikā Komisija apsvērs iespēju stiprināt klimata integrēšanu saistībā ar atsevišķu programmu starpposma pārskatiem.

1Skatiet COM(2011) 500 galīgā redakcija, I daļa, 6.1.4. punkts http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf

2Skatiet Eiropadomes 2013. gada 7. februāra secinājumus un Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. marta rezolūciju par jauno DFS (P7_TA(2013)0078).

3http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm

4Skatiet EVA sadalīšanās analīze: Tendences un perspektīvas Eiropā 2015. gadā, 2.4. iedaļa EVA ziņojums Nr. 4/2015.

5http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf

6http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf

7http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf

QJ-AB-16-033-LV-E    ISSN 1977-5717

Lai reaģētu uz klimata pārmaiņām un apmierinātu ar tām saistītās vajadzības pēc būtiskām investīcijām, ES ir vienojusies, ka vismaz 20 % no tās 2014.–2020. gada budžeta būtu jātērē ar klimatu saistītai rīcībai. Mēs konstatējām, ka notiek vērienīgs darbs un ka kopumā ir panākts progress. Tomēr pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts, ja tam neveltīs lielākas pūles. Virzībā uz mērķa īstenošanu ir izdevies panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā. Tomēr saistībā ar Eiropas Sociālo fondu, kā arī lauksaimniecību, lauku attīstību un zivsaimniecību nav notikusi nozīmīga pievēršanās klimata rīcībai.