EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Otázky: eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx

Webová stránka: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditors

Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).

Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016

Print | ISBN 978-92-872-6559-3 | ISSN2 1831-0931 | doi:10.2865/381089 | QJ-AB-16-033-SK-C
PDF | ISBN 978-92-872-6543-2 | ISSN2 1977-5776 | doi:10.2865/764915 | QJ-AB-16-033-SK-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6528-9 | ISSN2 1977-5776 | doi:10.2865/261231 | QJ-AB-16-033-SK-E

© Európska únia, 2016

Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ

Bezplatné publikácie:

•jeden kus:
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•viac kusov alebo plagátov/máp:
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).

(*)Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).

Platené publikácie:

•prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Udalosť | Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu | 14.10.2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) | 22.7.2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní | 26.10.2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všetkých jazykoch | 14.11.2016

SK
2016

Č. 31

Osobitná správa

Vynaložiť najmenej každé
piate euro z rozpočtu
EÚ na opatrenia
v oblasti klímy: na tomto
ambicióznom cieli sa
pracuje, no hrozí vážne
riziko, že nebude splnený

(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)

Audítorský tím

V osobitných správach Dvora audítorov sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. Dvor audítorov vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.

Túto správu prijala audítorská komora I, ktorá sa špecializuje na udržateľné využívanie prírodných zdrojov. Audit viedol člen EDA Phil Wynn Owen, predsedajúci komory I, spolu s Kersti Kaljulaid, bývalou členkou EDA. Vedúcim úlohy bol Bertrand Tanguy a jeho zástupcom Tomasz Plebanowicz. Audítorský tím tvorili Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru a Maria Ploumaki. Hannah Critoph pomáhala pri vypracúvaní správy.

Zľava doprava: P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.

Obsah

Glosár a skratky

Zhrnutie

Úvod

Rozsah auditu a audítorský prístup

Pripomienky

Došlo k celkovému pokroku, ale hrozí závažné riziko, že sa nesplní 20 % cieľ

Kolektívny záväzok, pričom z niektorých finančných nástrojov sa očakáva príspevok viac než 20 %

Metóda sledovania, ktorú používa Komisia, sa zakladá na medzinárodných metodikách, má však nedostatky

Smerom k dosiahnutiu cieľa sa urobil pokrok, predkladané správy sú však spoľahlivé len do určitej miery a nezameriavajú sa dostatočne na výsledky

Hrozí závažné riziko, že sa cieľ nesplní

Odhady týkajúce sa príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy sa neopierajú o riadne odôvodnenia

Uplatňovaním odlišného súboru koeficientov sledovania založených na medzinárodne stanovených metodikách v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka by sa znížilo financovanie opatrení v oblasti klímy o 40 %

Je potrebné konať rýchlo, pretože finančný príspevok z výskumu značne zaostáva

Lepšie a cielenejšie financovanie opatrení v rámci niektorých európskych štrukturálnych a investičných fondov, avšak prevažne nezmenený scenár v iných fondoch

Viac financií vyčlenených na klímu v rámci EFRR a Kohézneho fondu ukazuje, že je možné sa lepšie zamerať na klímu

Potenciálny príspevok Európskeho sociálneho fondu na opatrenia v oblasti klímy – mohlo sa dosiahnuť viac

Bez zásadnej zmeny vo výdavkoch na spoločnú poľnohospodársku politiku, hoci v oblasti rozvoja vidieka existujú osvedčené postupy

Veľmi obmedzené zameranie na opatrenia v oblasti klímy v Európskom námornom a rybárskom fonde

Závery a odporúčania

Príloha
—
Tabuľka koeficientov, ktoré používa EDA v oblasti politiky rozvoja vidieka

Odpovede Komisie

Glosár a skratky

Ekologizácia: Zložka poľnohospodárskych priamych platieb, ktorá podporuje poľnohospodárske postupy prínosné pre klímu a životné prostredie. Medzi tieto postupy patrí okrem iného diverzifikácia plodín, udržiavanie trvalého trávnatého porastu a zriadenie ekologickej infraštruktúry.

Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF): Skupina piatich samostatných fondov, ktoré sa zameriavajú na znižovanie regionálnych rozdielov v EÚ, pričom politické rámce sú stanovené pre sedemročné rozpočtové obdobie na základe viacročného finančného rámca. Ide o tieto fondy: Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF).

Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR): Európsky fond regionálneho rozvoja je zameraný na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie prostredníctvom vyrovnávania hlavných regionálnych rozdielov. Dosahuje sa to na základe finančnej podpory na budovanie infraštruktúry a produktívnych investícií vytvárajúcich pracovné miesta, predovšetkým pre podniky.

Európsky námorný a rybársky fond (ENRF): Európsky námorný a rybársky fond je určený na európske námorné a rybárske politiky na obdobie 2014 – 2020. Jeho cieľom je pomáhať rybárom pri prechode na udržateľný rybolov a pobrežným komunitám pri diverzifikácii ich hospodárstiev. Takisto sa z neho financujú projekty zamerané na tvorbu nových pracovných miest a zlepšenie kvality života na európskom pobreží.

Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV): Cieľom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka je pomáhať vidieckym oblastiam EÚ pri prekonávaní širokej škály hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov.

Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF): Európsky poľnohospodársky záručný fond poskytuje finančné prostriedky na priame platby poľnohospodárom, na riadenie poľnohospodárskych trhov a na mnohé ďalšie účely, ako sú veterinárne a fytosanitárne opatrenia, potravinové programy a informačné aktivity.

Európsky sociálny fond (ESF): Cieľom Európskeho sociálneho fondu je posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie zlepšením zamestnanosti a príležitostí na zamestnanie, a to najmä pomocou vzdelávacích opatrení, stimulovaním vyššej miery zamestnanosti a vytváraním väčšieho počtu kvalitnejších pracovných miest.

Horizont 2020: Program EÚ pre výskum a inováciu na roky 2014 – 2020.

Klimatické koeficienty EÚ: Váha priradená finančným prostriedkom EÚ použitým na projekty, opatrenia alebo aktivity. Koeficienty vychádzajú z metodiky OECD založenej na ukazovateľoch z Ria. Klimatické koeficienty EÚ majú váhu 0 %, 40 % a 100 % v závislosti od príspevku opatrenia k zmierňovaniu zmeny klímy alebo prispôsobeniu sa tejto zmene.

Kohézny fond (KF): Cieľom Kohézneho fondu je posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie v záujme podpory udržateľného rozvoja. KF sa zameriava na investície do životného prostredia a dopravy vrátane oblastí týkajúcich sa udržateľného rozvoja a energetiky, ktoré sú prínosom z hľadiska životného prostredia.

Krížové plnenie: Systém, ktorý prepája väčšinu platieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky s tým, ako poľnohospodári plnia základné pravidlá v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat a dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu poľnohospodárskej pôdy.

Oblasti zamerania: Európska únie stanovila pre rozvoj vidieka šesť priorít. Tie sa delia na 18 „oblastí zamerania“ v snahe lepšie definovať ciele každej priority a uľahčiť proces programovania.

Opatrenie v oblasti klímy: Každé opatrenie týkajúce sa zmeny klímy (v tejto správe uvádzané ako „opatrenia v oblasti klímy“).

Opatrenie: V programoch rozvoja vidieka ide o súbor krokov alebo projektov, ktoré prispievajú k minimálne jednej priorite Únie v oblasti rozvoja vidieka.

Poľnohospodárske priame platby: Priame platby sa poskytujú poľnohospodárom s cieľom podporiť ich príjmy a tiež ich odmeniť za ich produkciu verejných statkov prostredníctvom ekologizácie a v kombinácii s krížovým plnením.

Priority Únie: Ciele stanovené pre rozvoj vidieka, ktoré prispievajú k plneniu stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Existuje šesť priorít Únie pre sektor poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a vidiecke oblasti, ktoré sa týkajú najmä podpory inovácií a konkurencieschopnosti, obnovenia a posilnenia ekosystémov, podpory prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy a podpory sociálneho začlenenia a znižovania chudoby.

Program LIFE: Program EÚ na podporu projektov v oblasti životného prostredia, ochrany prírody a klímy v rámci celej Únie, momentálne na obdobie 2014 – 2020.

Programové dokumenty: Programy rozčleňujúce celkové strategické ciele stanovené v dohodách o partnerstve medzi Európskou komisiou a jednotlivými členskými štátmi na investičné priority, špecifické ciele a ďalej na konkrétne kroky. V politike rozvoja vidieka sa označujú ako programy pre rozvoj vidieka. V rámci iných európskych štrukturálnych a investičných fondov sa nazývajú operačné programy.

Sledovanie výdavkov v oblasti klímy: Monitorovanie pokroku smerom k dosiahnutiu 20 % cieľa prostredníctvom merania finančných príspevkov z fondov na tento cieľ.

Ukazovatele z Ria: Pravidlá, ktoré používa OECD na sledovanie finančných prostriedkov určených na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej.

Zohľadňovanie problematiky klímy: Namiesto vytvorenia špecializovaného nástroja na financovanie opatrení ide o integráciu opatrení v oblasti klímy do politík, nástrojov, programov a fondov EÚ.

Zhrnutie

I

Zmena klímy je jednou z najväčších výziev, ktorým čelí Európska únia a vlády po celom svete. S cieľom reagovať na zmenu klímy a s ňou súvisiace zásadné investičné potreby sa EÚ dohodla, že najmenej 20 % jej rozpočtu na roky 2014 – 2020, t. j. každé piate euro, by sa malo vynaložiť na opatrenia súvisiace s klímou. Tento cieľ je súčasťou vedúcej úlohy EÚ pri presadzovaní opatrení v oblasti klímy.

II

Cieľ vynaložiť každé piate euro na opatrenia týkajúce sa klímy sa má dosiahnuť tak, že sa opatrenia proti zmene klímy začlenia do rozličných finančných nástrojov EÚ resp. sa v nich zohľadnia. Znamená to, že namiesto vytvorenia jedného špecializovaného nástroja na financovanie opatrení sa má cieľ dosiahnuť začlenením klimatických otázok do politických oblastí a príslušných fondov v rámci rozpočtu EÚ.

III

Snažili sme sa zistiť, či cieľ vynaložiť najmenej 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy možno splniť a či uplatňovaný prístup predstavuje pridanú hodnotu a povedie k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy.

IV

Zistili sme, že na ambicióznom cieli sa pracuje a že sa vo všeobecnosti zaznamenal pokrok smerom k dosiahnutiu daného cieľa. Existuje však závažne riziko, že 20 % cieľ sa nedosiahne bez väčších snáh v oblasti boja proti zmene klímy. Plnenie cieľa viedlo k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Pokiaľ ide o Európsky sociálny fond a sektor poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybárstva, sa však nedosiahol významný posun smerom k opatreniam v oblasti klímy, ani sa plne nepreskúmali všetky potenciálne príležitosti na financovanie opatrení súvisiacich s klímou.

V

Podľa údajov Komisie predstavuje podiel finančných prostriedkov určených na opatrenia v oblasti klímy v období 2014 – 2016 v priemere 17,6 %. Komisia celkovo odhaduje, že na opatrenia v oblasti klímy by sa vynaložilo 18,9 % výdavkov, čím by sa nedosiahol 20 % cieľ.

VI

Odhadli sme, že podiel financovania opatrení v oblasti klímy bude potrebné zvýšiť v priemere na 22 % počas zvyšných rokov súčasného programového obdobia, t. j. v rokoch 2017 – 2020, aby sa do konca roka 2020 dosiahol celkový 20 % cieľ. Splnenie tohto cieľa je vážne ohrozené v hlavných prispievajúcich sektoroch. t. j. v poľnohospodárstve, rozvoji vidieka a vo výskume. Na základe výpočtov v súlade s medzinárodne stanovenými metodikami hodnotenia úrovní financovania opatrení v oblasti klímy by sa odhadovaný príspevok poľnohospodárstva a rozvoja vidieka znížil až o približne 33 mld. EUR. Pokiaľ ide o výskum, program Horizont 2020 zaostáva za svojim cieľom vyčleniť 35 % na opatrenia v oblasti klímy, keďže jeho príspevok v súčasnosti predstavuje 24 %. Komisia nemá podrobný plán, v ktorom by bolo stanovené, ako to mieni dobehnúť.

VII

Komisia sa pri posudzovaní úrovní financovania opatrení v oblasti klímy zameriava na určovanie plánovaných výdavkov. Plány sa však nemusia nevyhnutne premietnuť do skutočných výdavkov, a preto pri uplatňovaní tohto prístupu nebude možné poskytnúť komplexné informácie o dosiahnutých výsledkoch. Okrem toho metóda sledovania neodzrkadľuje úplné finančné účinky výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti klímy prostredníctvom finančných nástrojov, ani sa nerozlišuje medzi financovaním opatrení na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobenie sa jej.

VIII

Naše hlavné odporúčania sú: vykonať rozsiahlu viacročnú konsolidáciu, vytvoriť komplexný rámec pre predkladanie správ a posúdiť potreby v oblasti klímy. Takisto odporúčame, aby sa opravili nadhodnotené údaje, vypracovali akčné plány pre oblasti, ktoré zaostávajú, a aby sa monitorovali skutočné výdavky a výsledky. Napokon odporúčame preskúmať všetky potenciálne možnosti na zaistenie ďalšieho, skutočného prechodu k opatreniam v oblasti klímy.

Úvod

01

Zmena klímy je jednou z najväčších výziev, ktorým čelí Európska únia a vlády po celom svete. Klíma na Zemi sa mení v dôsledku vyššej koncentrácie určitých plynov – známych ako skleníkové plyny – v atmosfére. Tieto plyny fungujú ako kryt zachytávajúci teplo, a tým otepľujúci zemský povrch, čo je jav známy ako skleníkový efekt¹. Približne 9 % z celosvetového objemu skleníkových plynov pochádzalo v roku 2012 z EÚ.

Dva aspekty opatrení v oblasti klímy: zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej

02

Existujú dve doplňujúce politické reakcie na zmenu klímy: zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej. Podstatou prvého prístupu – zmierňovania zmeny klímy – je riešiť príčiny zmeny klímy znížením alebo obmedzením emisií skleníkových plynov, predovšetkým prostredníctvom znižovania spotreby energie, zlepšovania energetickej účinnosti a zvyšovania podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Súčasťou tohto prístupu sú aj snahy na ochranu a podporu spôsobov sekvestrácie skleníkových plynov², ako aj na zlepšenie lesníckych a poľnohospodárskych postupov na ochranu a sekvestráciu uhlíka v pôde a v lesoch.

03

Význam zmierňujúcich opatrení je znázornený na obrázku 1. Znázorňuje predpokladané zmeny teploty zemského povrchu pre 21. storočie v porovnaní s priemernými teplotami na konci 20. storočia v prípade vývoja v oblasti emisií skleníkových plynov za nezmenených okolností³.

04

Druhý prístup k problematike zmeny klímy – prispôsobenie sa tejto zmene – sa zameriava na predvídanie negatívnych a prípadne pozitívnych vplyvov zmeny klímy a na prijatie vhodných opatrení na zabránenie potenciálnym škodám alebo ich minimalizáciu. Napriek vykonávaniu opatrení na zmierňovanie zmeny klímy sa teplota Zeme bude aj naďalej zvyšovať aspoň do roku 2040 bez ohľadu na zvažovaný scenár pre vývoj objemu emisií skleníkových plynov⁴. Znamená to, že opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy budú potrebné aj pri najpriaznivejšom scenári.

Obrázok 1

Predpokladané zmeny teploty zemského povrchu v EÚ v období 2071 – 2100

Na obrázku sú znázornené predpokladané zmeny ročnej strednej teploty v období 2071 – 2100 v porovnaní s obdobím 1971 – 2000 (vývoj v oblasti emisií skleníkových plynov za nezmenených okolností). Predpokladané zmeny vychádzajú z priemeru multimodelového súboru a využívajú scenár počítajúci s vysokými emisiami, ktorý vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy.

Zdroj: Európska agentúra pre životné prostredie (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)

05

Opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy závisia od dôsledkov tejto zmeny. Tie sa zase značne líšia v závislosti od geografických podmienok. Medzi tieto dôsledky patria napríklad záplavy, zvyšovanie hladiny mora, sucho a rozširovanie púští, ako aj strata biodiverzity (pozri obrázok 2).

Obrázok 2

Hlavné pozorované a predpokladané dôsledky zmeny klímy na hlavné regióny v Európe

Zdroj: Európska agentúra pre životné prostredie, 2012.

06

Medzinárodná dohoda o zmene klímy prijatá v Paríži koncom roka 2015 je prvou záväznou celosvetovou dohodou, ktorá sa týka boja proti zmene klímy⁵. Zriadi sa ňou transparentný rámec pre sledovanie pokroku krajín pri dosahovaní individuálnych cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov⁶.

07

Dokonca už pred prijatím parížskej dohody sa EÚ zaviazala zredukovať do roku 2020 emisie minimálne o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990 a o 40 % do roku 2030. Rovnako si stanovila dlhodobý cieľ na rok 2050 (pozri rámček 1). Podľa najnovších odhadov⁷ bol objem emisií skleníkových plynov v EÚ v roku 2014 približne o 24 % nižší než v roku 1990, hoci ide čiastočne o dôsledok hospodárskej krízy.

Záväzok EÚ použiť 20 % zo svojho rozpočtu na opatrenia v oblasti klímy

08

S cieľom reagovať na zásadné investičné potreby spojené so zmenou klímy sa EÚ dohodla, že najmenej 20 % jej rozpočtu na roky 2014 – 2020, t.j. každé piate euro, by sa malo vynaložiť na opatrenia súvisiace s klímou⁸. Tento cieľ je súčasťou vedúcej úlohy EÚ pri presadzovaní opatrení v oblasti klímy a podľa Komisie je nevyhnutnosťou, ak má byť Medzinárodná dohoda o zmene klímy z roku 2015 úspešná⁹. Podľa našich odhadov daný cieľ zodpovedá prísľubu v objeme približne 212 mld. EUR¹⁰. Komisia sa domnieva, že v dôsledku tohto záväzku by sa odhadovaný indikatívny podiel 6 % až 7 % výdavkov súvisiacich s klímou v rámci rozpočtu na obdobie 2007 – 2013 strojnásobil¹¹.

09

Komisia sa rozhodla začleniť alebo „presadzovať“ opatrenia v oblasti klímy vo všetkých oblastiach politiky vrátane rozličných nástrojov financovania EÚ. Zahŕňalo to stanovenie cieľa vynaložiť každé piate euro na opatrenia týkajúce sa klímy vo viacročnom finančnom rámci EÚ na obdobie 2014 – 2020¹². Znamená to, že namiesto vytvorenia jedného špecializovaného nástroja na financovanie opatrení sa ciele súvisiace so zmierňovaním zmeny klímy a prispôsobením sa tejto zmene majú dosiahnuť začlenením klimatických otázok do politických oblastí a príslušných fondov v rámci rozpočtu EÚ. Dosiahnuť by sa to mohlo využitím väčšieho objemu financií na existujúce programy týkajúce sa klímy, úpravou existujúcich programov alebo vytvorením nových programov a charakteristík, ako sú výberové kritériá, ktoré sa lepšie zameriavajú na témy súvisiace so zmenou klímy.

Rámček 1

Ciele EÚ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov

οDo roku 2020¹³:

–znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % (v porovnaní s úrovňou v roku 1990),

–dosiahnuť 20 % podiel obnoviteľných zdrojov energie v rámci spotreby energie,

–zvýšiť energetickú účinnosť o 20 %.

οDo roku 2030¹⁴:

–znížiť emisie skleníkových plynov minimálne o 40 % (v porovnaní s úrovňou v roku 1990),

–dosiahnuť minimálne 27 % podiel obnoviteľných zdrojov energie v rámci spotreby energie,

–indikatívny cieľ: zvýšiť energetickú účinnosť minimálne o 27 % v porovnaní s prognózami pre budúcu spotrebu energie¹⁵.

οDo roku 2050¹⁶ má EÚ v úmysle zredukovať svoje emisie skleníkových plynov o 80 % až 95 % v porovnaní s rokom 1990 vo všetkých hlavných sektoroch.

Úlohy a zodpovednosti pri zohľadňovaní opatrení v oblasti klímy

10

Každé generálne riaditeľstvo je zodpovedné za začlenenie opatrení na boj proti zmene klímy do svojich individuálnych výdavkových programov a za ich vykonávanie, a to v prípade potreby v spolupráci s členským štátmi.

11

Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy poskytuje poznatky a usmernenia týkajúce sa opatrení v oblasti klímy ďalším generálnym riaditeľstvám Komisie.

12

Generálne riaditeľstvo pre rozpočet koordinuje prípravné práce na prideľovaní financií na oblasť klímy v jednotlivých rozpočtoch a zhromažďuje a predkladá relevantné informácie. Generálny sekretariát Komisie zohráva úlohu koordinátora a zaisťuje celkový súlad krokov EÚ vrátane začleňovania do politík.

13

Presný rozsah zodpovednosti Komisie a členských štátov sa líši v závislosti od toho, či daná politická oblasť spadá do zdieľaného hospodárenia¹⁷ alebo ju priamo riadi Komisia. V druhej z uvedených možností riadi Komisia programy sama, vrátane väčšiny programu Horizont 2020¹⁸ a programu LIFE¹⁹.

14

V rámci zdieľaného hospodárenia Komisia posudzuje a prerokúva ciele, opatrenia a výber ukazovateľov a schvaľuje programové dokumenty, ktoré vypracovali a predložili členské štáty. Tie sú zodpovedné za vytváranie, vykonávanie a monitorovanie opatrení zahrnutých v programoch. Programy v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) zahŕňajú indikatívny objem finančných prostriedkov, ktorý je podľa predpokladov potrebný na splnenie cieľov v oblasti klímy, zatiaľ čo v prípade poľnohospodárskych priamych platieb Komisia vypočítava tento objem centrálne.

Kontext začleňovania problematiky týkajúcej sa oblasti klímy v skratke

οOpatrenia v oblasti klímy sú kroky, ktorých cieľom je znížiť objem emisií skleníkových plynov (zmierňovanie zmeny klímy), ako aj prispôsobovať sa dôsledkom globálneho otepľovania (prispôsobenie sa). Obidva druhy opatrení sú potrebné a navzájom sa dopĺňajú.

οEÚ je kľúčovým hráčom v globálnych opatreniach v oblasti klímy a jej opatrenia prispeli k uzatvoreniu ambicióznej medzinárodnej dohody v Paríži.

οZačleňovanie opatrení v oblasti klímy v rámci existujúcich politík a sledovanie výdavkov súvisiacich s klímou je proces, ktorý zahŕňa spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi.

οStanovenie cieľa vynaložiť každé piate euro z rozpočtu EÚ na obdobie 2014 – 2020 na opatrenia v oblasti klímy je jedným zo spôsobov, akým sa EÚ snaží zvýšiť relevantnosť výdavkov EÚ na oblasť klímy.

οCieľom tohto prístupu je zohľadniť rozličné politiky a programy EÚ, ako aj geografické osobitosti.

1Pozri IPCC, [Core Writing Team, R.K. Meyer (eds.)], „Zmena klímy 2014: Súhrnná správa. Príspevok pracovných skupín I, II a III k piatej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy“, Ženeva, Švajčiarsko, 2014, s. 151.

2Sekvestrácia je proces zachytávania a dlhodobého uskladňovania skleníkových plynov.

3Základný scenár „vývoja za nezmenených okolností“ vychádza z predpokladu, že trendy budúceho vývoja budú rovnaké ako v minulosti a že sa neurobia žiadne zmeny v príslušných politikách. Pozri http://www.ipcc.ch/ipccreports/tar/wg3/index.php?idp=286

4Siedmy environmentálny akčný program (Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1386/2013/EÚ z 20. novembra 2013) a IPCC 2013.

5Parížska dohoda nadobudne platnosť 30. dňom po dátume, keď najmenej 55 zmluvných strán dohovoru, ktoré celkovo predstavujú odhadom aspoň 55 % celkových celosvetových emisií skleníkových plynov, uloží svoje listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení u depozitára. Podmienky boli splnené 5. októbra 2016, keď EÚ uložila svoje oznámenie o ratifikácii. Dohoda nadobudne účinnosť 4. novembra 2016. Do 17. októbra 2016 ratifikovalo dohodu 81 zo 197 strán dohovoru (http://unfccc.int/paris_agreement/items/9444.php).

6Článok 13 parížskej dohody v správe z 21. stretnutia konferencie zmluvných strán (Paríž, 30. novembra – 13. decembra 2015), 29. januára 2016, FCCC/CP/2015/10/add.1.

7http://www.eea.europa.eu/publications/european-union-greenhouse-gas-inventory-2016

8KOM(2011) 500 v konečnom znení z 29. júna 2011, „Rozpočet stratégie Európa 2020“, Časť II, s. 13.

9COM(2013) 167 final z 26. marca 2013, „Medzinárodná dohoda o zmene klímy, ktorá sa má prijať v roku 2015: utváranie medzinárodnej politiky v oblasti klímy po roku 2020“.

10Odhaduje sa ako 20 % z 1 062,6 mld. EUR, čo zodpovedá celkovým záväzkom pri súčasných cenách vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020.

11Pozri Výročnú správu generálneho riaditeľstva pre oblasť klímy za rok 2014, s. 16.

12Tento cieľ nezohľadňuje oblasti mimo rozpočtu EÚ, ako je napríklad poskytovanie pôžičiek od Európskej investičnej banky. Európska investičná banka si sama stanovila cieľ vyčleniť minimálne 25 % z celkového objemu ňou poskytnutých pôžičiek na opatrenia v oblasti zmeny klímy a 35 % podiel z balíka na oblasť klímy na investície v rozvojových krajinách.

13KOM(2008) 30 v konečnom znení z 23. januára 2008, „20 20 do roku 2020, Zmena klímy – príležitosť pre Európu“ (klimaticko-energetický balík 2020).

14COM(2014) 15 final z 22. januára 2014, „Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“ (rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030).

15Cieľ zvýšenia energetickej účinnosti do roku 2030 bude preskúmaný v roku 2020 so zreteľom na 30 % cieľ.

16KOM (2011) 112 v konečnom znení z 8. marca 2011, „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“. Tento prístup, ktorý navrhla Komisia, podporila Európska rada vo februári 2013 a Európsky parlament v marci 2013.

17Medzi oblasti spadajúce pod spoločné riadenie patria v prvom rade európske štrukturálne a investičné fondy a priame platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky.

18Výskumný program Horizont 2020 riadi Generálne riaditeľstvo pre výskum. O približne 25 % rozpočtu programu Horizont 2002 rozhoduje priamo Komisia, zatiaľ čo 75 % riadia implementačné orgány.

19Výdavkový program LIFE riadi priamo Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie (podprogram pre životné prostredie) a Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy (podprogram pre oblasť klímy), hoci implementačné úlohy na riadenie projektov sú delegované na agentúry.

Rozsah auditu a audítorský prístup

15

Snažili sme sa zistiť, či cieľ vynaložiť najmenej 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy možno splniť a či uplatňovaný prístup bude pridanou hodnotou.

16

Konkrétne bolo našim zámerom nájsť odpovede na tieto otázky:

–Smeruje vykonávané opatrenie k dosiahnutiu celkového cieľa?

–Možno očakávať, že cieľ bude prínosom tým, že povedie k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy?

17

Stanovili sme kritériá auditu týkajúce sa navrhovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene. Kritériá boli vypracované na základe politických dokumentov EÚ, právnych predpisov, usmernení Komisie, rozhodnutí Rady, štúdií a iných publikácií. Metódy zohľadňovania opatrení v existujúcich politikách a metódy sledovania sme konzultovali s expertmi z Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Európskej investičnej banky (EIB) a rovnako sme preštudovali dostupnú literatúru.

18

Na obrázku 3 sa nachádza prehľad rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit, a kontrolovaných subjektov. Tieto kontrolované oblasti – program Horizont 2020, politika súdržnosti, spoločná poľnohospodárska politika, rybárska politika a program LIFE – predstavujú približne 78 % záväzkov naplánovaných pre viacročný finančný rámec na obdobie 2014 – 2020 a približne 85 % financií pre oblasť klímy na toto obdobie.

Obrázok 3

Prehľad rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit, a kontrolovaných orgánov

Zdroj: Európsky dvor audítorov.

19

Náš audit sa zameral na celkový systém vytvorený na úrovni Komisie a v dvoch oblastiach zdieľaného hospodárenia: politike súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politike. Na tieto oblasti spolu pripadajú dve tretiny rozpočtu EÚ a tri štvrtiny celkového cieľa týkajúceho sa financovania opatrení súvisiacich s klímou vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020. Od októbra 2015 do februára 2016 sme uskutočnili audit v Poľsku týkajúci sa politiky súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politiky, Nemecku a Rumunsku audit týkajúci sa politiky súdržnosti), vo Francúzsku a v Španielsku audit týkajúci sa spoločnej poľnohospodárskej politiky. V našej vzorke bol zohľadnený význam výdavkov, objem emisií skleníkových plynov a výzvy súvisiace s prispôsobovaním sa. V každom členskom štáte sme preskúmali celkový finančný rámec vrátane programov stanovených na vnútroštátnej a regionálnej úrovni²⁰. Takisto sme vykonali podobný audit pre program Horizont 2020, rybársku politiku a program LIFE na úrovni Komisie.

20

Zhromaždili sme audítorské dôkazy, ktoré sme preskúmali podľa kritérií auditu prostredníctvom písomných dotazníkov, rozhovorov so zástupcami daného členského štátu a úradníkmi Komisie, analýz dokumentov a údajov.

21

Táto správa sa tiež zaoberá návrhom, ktorý predložil v rokoch 2015 a 2016 Európsky parlament, aby sme preverili, ako sa dosahuje dohodnutý 20 % cieľ začleňovania problematiky klímy.

22

Vzhľadom na to, že ide o rané štádium výdavkového obdobia 2014 – 2020, sa táto správa zameriava na plánované výdavky a nie na skutočné výdavky na úrovni projektov. Neanalyzovali sme výdavky nesúvisiace s klímou a takisto sme nepreverovali potenciálne negatívne vplyvy na životné prostredie vzniknuté v dôsledku finančnej podpory zo strany EÚ²¹. Rovnako boli mimo rozsahu auditu aj ďalšie výdavky súvisiace s klímou, ktoré nepokrýva rozpočet EÚ. Táto správa preto neobsahuje hodnotenie všeobecných vplyvov politík EÚ na klímu, výsledky EÚ v porovnaní s jej cieľmi stanovenými pre oblasť klímy a energetiky na roky 2020 a 2030, či optimálnu mieru financovania klimatických opatrení EÚ.

23

Tam, kde bolo možné, sme uviedli príklady poukazujúce na osvedčené postupy alebo praktické prípadové štúdie.

20V oblasti politiky súdržnosti boli na ďalšiu kontrolu vybrané regionálne programy pre Sasko a Severné Porýnie-Vestfálsko (Nemecko) a pre Sliezsko (Poľsko). V oblasti politiky rozvoja vidieka boli preskúmané regionálne programy pre Rhône-Alpes (Francúzsko) a pre Andalúziu (Španielsko).

21Napríklad financovanie výstavby ciest alebo financovanie určené pre sektor leteckej dopravy vedie k nárastu emisií skleníkových plynov.

Pripomienky

Došlo k celkovému pokroku, ale hrozí závažné riziko, že sa nesplní 20 % cieľ

24

V tejto časti sa posudzuje všeobecný prístup Komisie v snahe začleniť ciele v oblasti klímy do rozpočtu EÚ a pokrok, ktorý sa doteraz dosiahol. Analyzovali sme, či:

–existuje plán na dosiahnutie celkového cieľa,

–sa stanovila vhodná metóda sledovania založená na medzinárodne stanovených metodikách (pozri napríklad body 34 až 36),

–sa o pokroku predkladali správy na základe spoľahlivých a relevantných informácií.

Kolektívny záväzok, pričom z niektorých finančných nástrojov sa očakáva príspevok viac než 20 %

25

Preskúmali sme, či Komisia vytvorila plán načrtávajúci, ktoré oblasti rozpočtu by mali prispieť a v akej miere. Takéto individuálne ciele mali byť stanovené pre konkrétne oblasti rozpočtu na základe riadneho posúdenia potenciálu a investičných potrieb v danej oblasti, aby sa tak zaistilo, že investície sa podporujú tam, kde sú najviac potrebné. Zároveň bolo potrebné zohľadniť skutočný potenciál politík s prínosom na základe vykonávania opatrení týkajúcich sa klímy, napríklad ich hlavné ciele a nastavenie. Výdavky na opatrenia v oblasti klímy by mali byť vypočítané na základe transparentného systému.

26

Cieľ „najmenej 20 %“ výdavkov EÚ bol politickým rozhodnutím (pozri bod 8). Komisia sa v odôvodnení začleňovania klímy, vrátane úrovne cieľa, odvolala na svoj úmysel reagovať na výzvu, ktorú predstavuje zmena klímy a potrebu zásadných investícií na opatrenia v oblasti klímy, predovšetkým na tie, ktoré súvisia s implementáciou cieľov pre oblasť klímy a energetiky 2020. Nevidíme však jasný dôkaz odôvodňujúci tieto investičné potreby.

27

Podľa odhadov Komisie sa v období 2007 – 2013 vynaložilo 6 – 7 % rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy (pozri bod 8). Vzhľadom na to, že v období 2007 – 2013 neexistoval postup na monitorovanie výdavkov v oblasti klímy, nemohli sme určiť, či a v akej miere si 20 % cieľ bude vyžadovať ďalšie úsilie v rokoch 2014 – 2020.

28

Cieľ 20 % sa týka rozpočtu EÚ ako celku počas celého obdobia 2014 – 2020, nejde teda o ročný cieľ. V tabuľke 1 sú uvedené hlavné rozpočtové oblasti, ktoré prispievajú k dosiahnutiu 20 % cieľa.

Tabuľka 1

Kontrolované rozpočtové oblasti viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 a súvisiace prognózy Komisie pre financovanie v oblasti klímy

Kontrolovaná rozpočtová oblasť
Plánované výdavky 2014 – 2020
(mld. EUR)
Plánovaný cieľ pre financovanie v oblasti klímy 2014 – 2020
(%)
Plánované financovanie v oblasti klímy 2014 – 2020
(mld. EUR)

Okruh 1 a – Výskum (Horizont 2020)
74,9
≥ 35,0
16,6

Okruh 1 b – Kohézny fond
63,3
28,4
18,0

Okruh 1 b – Európsky sociálny fond
91,4
1,2
1,1

Okruh 1 b – Európsky fond regionálneho rozvoja
200,3
18,5
37,0

Okruh 2
Európsky poľnohospodársky záručný fond (poľnohospodárske priame platby)
288,0
16,3
47,0

Okruh 2
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka
99,5
57,5
57,2

Okruh 2
Európsky námorný a rybársky fond
6,4
15,6
1,0

Okruh 2
LIFE
3,5
49,3
1,6

ROZPOČET EÚ
1 062,6
≥ 20,0
212,5

Podiel rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit
77,9 %

84,5 %

Zdroj: Odhady Európskeho dvora audítorov na základe programových vyhlásení Komisie, programových dokumentov, údajov Komisie, nariadení a viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020.

29

Zistili sme, že v niektorých hlavných rozpočtových oblastiach stanovili spoluzákonodarcovia, t. j. Európsky parlament a Rada, ciele tak, že ich začlenili do právnych predpisov riadiacich príslušné finančné nástroje (pozri obrázok 4). Tieto nástroje sú predstavené buď v preambule právnych textov, alebo ako právne záväzné ciele podporujú plánované ciele uvedené v tabuľke 1, pričom v tomto prípade predstavujú záväznú minimálnu úroveň.

Obrázok 4

Ciele stanovené v nariadeniach, ktoré podporujú začleňovanie oblasti klímy

1Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104).

2Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487).

3Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č. 614/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 185).

4Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 289).

Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe príslušných nariadení.

30

Zistili sme, že zdroje vytvorené pri dosahovaní cieľov začlenených do právnych predpisov mali predstavovať významný príspevok pre splnenie cieľa v oblasti klímy. Podľa našich odhadov bude tento príspevok 38 % z množstva potrebného na splnenie celkového cieľa, ktorým je vynaložiť v období 2014 – 2020 najmenej 20 % výdavkov rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy.

31

Vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú konkrétne ciele v ďalších podstatných častiach rozpočtu EÚ, je pre Komisiu zložitejšie splniť 20 % cieľ. Napríklad v rozpočtovej oblasti Konkurencieschopnosť pre rast a pracovné miesta existujú tri finančne dôležité programy²², ktoré na rozdiel od programu Horizont 2020 v tejto rozpočtovej oblasti nemajú stanovené žiadne ciele pre financovanie v oblasti klímy.

32

Nikdy však nebol vypracovaný celkový plán načrtávajúci, aké finančné nástroje by mohli k tomu prispieť a v akej miere (pozri bod 26 a tabuľku 1). Toto sa pravdepodobne ukáže ako nie celkom optimálny spôsob na určovanie toho, aký prínos majú mať výdavkové programy, ktoré sa líšia vo svojej podstate, pre opatrenia v oblasti klímy.

33

Na opatrenia v oblasti klímy sa od roku 2014 vyčlenilo najviac prostriedkov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti (pozri obrázok 5). Poľnohospodársky fond a fond pre rozvoj vidieka, t. j. EPZF a EPFRV, zohrávajú kľúčovú úlohu v snahách o dosiahnutie stanoveného cieľa. Podľa prognóz Komisie prispejú na financovanie klímy sumou 47 mld., resp. 57,2 mld. EUR. Komisia odhadovala, že 51,9 % z celkového objemu prostriedkov na oblasť klímy plánovaného na obdobie viacročného finančného rámca 2014 – 2020 príde z poľnohospodárskych fondov, čo je viac než ich 37,7 % podiel v rámci rozpočtu EÚ.

Obrázok 5

Financovanie opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020 podľa rozpočtových oblastí EÚ

Zdroj: Programové vyhlásenia Komisie týkajúce sa návrhov rozpočtu na roky 2014, 2015 a 2016.

Metóda sledovania, ktorú používa Komisia, sa zakladá na medzinárodných metodikách, má však nedostatky

34

Niektoré opatrenia prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa jej vo väčšej miere než iné. Je preto potrebné vytvoriť systém, ktorý by pomohol identifikovať, aké opatrenia by mohli prispieť k dosiahnutiu 20 % cieľa. Komisia vychádza z medzinárodne stanovenej metodiky OECD známej ako „ukazovatele z Ria“, ktoré priraďujú kategórie výdavkom v súlade s pravidlami uvedenými v tabuľke 2. Metodika sledovania EÚ je systém posudzovania príspevku jednotlivých finančných nástrojov a politických oblastí k opatreniam v oblasti klímy na základe stanovenia troch kategórií výdavkov. Na pretransformovanie týchto „ukazovateľov z Ria“ do finančných údajov boli výdavkom EÚ priradené klimatické koeficienty 0 %, 40 % a 100 % v súlade s príslušnými špecifickými pravidlami pre jednotlivé výdavkové oblasti.

Tabuľka 2

Kategórie OECD a klimatické koeficienty EÚ

OECD
EÚ

Uplatniteľná kategória
Kategórie činnosti
Klimatické koeficienty EÚ
Príklad:
Kritéria použité v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov

2
Výdavky na činnosti, pre ktoré je klíma hlavným (primárnym) cieľom.
100 %
Podpora prispieva významne k plneniu cieľov v oblasti zmeny klímy.

1
Výdavky na činnosti, pre ktoré je klíma významným, avšak nie hlavným cieľom.
40 %
Podpora prispieva mierne k plneniu cieľov v oblasti zmeny klímy.

0
Výdavky, ktoré nie sú zamerané na ciele v oblasti klímy
0 %
Podpora neprispieva k dosiahnutiu daných cieľov alebo je jej príspevok nepodstatný.

Zdroj: Príručka Výboru pre rozvojovú pomoc OECD o klimatických ukazovateľoch, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf, článok 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o európskych štrukturálnych a investičných fondoch (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

35

Kontrolované generálne riaditeľstvá Komisie a členské štáty považovali použitie týchto troch klimatických koeficientov za pragmatický prístup k sledovaniu výdavkov v oblasti klímy. V systéme sledovania sme však našli tieto dva hlavné nedostatky:

–klimatické koeficienty EÚ uplatnené v určitých oblastiach nedokázali systematicky rešpektovať zásadu konzervatívnosti (pozri body 51 až 59), ktorú vypracovala Svetová banka s cieľom vyhnúť sa nadhodnocovaniu pri financovaní opatrení v oblasti klímy (pozri rámček 2). Tento nedostatok viedol k nadhodnoteniu súm vyčlenených na opatrenia v oblasti klímy,

–nariadením o európskych štrukturálnych a investičných fondoch sa prijal prístup, ktorý sa odchyľuje od kategórií OECD: 100 % koeficient sa priraďuje podpore, ktorá významne prispieva k cieľom v oblasti klímy, zatiaľ čo 40 % koeficient je ukazovateľom mierneho príspevku. Priraďovanie najvyšších koeficientov tým príspevkom, ktoré sú len „významné“ a nielen tým, kde je zmena klímy hlavným cieľom, má za následok zvyšovanie počtu prípadov, v ktorých možno uplatniť najvyšší koeficient. Vedie to k riziku, že sumy týkajúce sa klímy sú nadhodnocované.

36

Zistili sme nedostatky v postupoch predkladania správ. Na rozdiel od iných medzinárodných systémov (pozri rámček 2) neposkytuje systém sledovania EÚ žiadne informácie o tom, aký objem financií sa vyčlenil na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobenie sa tejto zmene²³.

Rámček 2

Zásady pre sledovanie výdavkov v oblasti klímy, ktoré vypracovali medzinárodné inštitúcie

Spoločné zásady pre sledovanie výdavkov v oblasti zmierňovania zmeny klímy, ktoré vypracovala spoločná finančná skupina multilaterálnych rozvojových bánk²⁴ a medzinárodného rozvojového finančného klubu, zahŕňajú zásadu konzervatívnosti, v ktorej sa uvádza, že tam, kde nie sú dostupné údaje, je potrebné odstrániť neistotu uplatnením zásady konzervatívnosti, t. j. uprednostňuje sa nedostatočné nahlasovanie pred nadmerným nahlasovaním financovania opatrení v oblasti klímy.

EIB začlenila medzi svoje základné zásady pre zaznamenávanie svojho úverového financovania v oblasti boja proti zmene klímy túto zásadu:

„Dôveryhodnosť: systém zaznamenávania musí zachovať dôveryhodnosť podávania správ banky o opatreniach v oblasti zmeny klímy, a preto v prípade pochybností alebo nejasností ohľadom vplyvov na klímu bude vylúčená domnienka.“

Medzi ďalšie všeobecné zásady EIB patrí, že pokiaľ je to možné, je potrebné zaznamenávať len časti projektov a programov týkajúce sa klímy, a že problematiku zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa tejto zmene treba zaznamenávať osobitne.

Zdroj: Spoločné zásady pre sledovanie výdavkov v oblasti zmierňovania zmeny klímy, 31. marca 2015. Európska investičná banka, Stratégia EIB v oblasti zmeny klímy, Uvoľnenie finančných prostriedkov pre prechod k nízkouhlíkovému hospodárstvu odolnému voči zmene klímy, 22. septembra 2015.

37

V roku 2014 Komisia navrhla minimálne zdvojnásobiť výdavky na základe využívania finančných nástrojov v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov na programové obdobie 2014 – 2020²⁵. Na finančné nástroje bude z týchto fondov vyčlenených približne 21 mld. EUR²⁶. Tieto finančné nástroje majú mať revolvingový a multiplikačný účinok generujúci ďalšie investície. Napríklad do sledovania opatrení v oblasti klímy je zahrnutý príspevok EÚ pre nástroj na financovanie prírodného kapitálu²⁷ na rok 2016 vo výške 10 mil. EUR. Skutočný príspevok tohto nástroja by mohol byť desaťnásobne vyšší²⁸. Sledovanie pokroku smerom k dosiahnutiu 20 % v základnom rozpočte EÚ neodzrkadľuje úplné finančné účinky výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti klímy.

38

Zároveň sme zistili potenciálne nadhodnotenie príspevku z nástroja na financovanie prírodného kapitálu na opatrenia v oblasti klímy. Dôvodom je skutočnosť, že môže investovať tiež do oblastí, ktoré nemajú výdavky súvisiace so zmenou klímy ako hlavný ani významný cieľ.

Smerom k dosiahnutiu cieľa sa urobil pokrok, predkladané správy sú však spoľahlivé len do určitej miery a nezameriavajú sa dostatočne na výsledky

39

Systém používaný na sledovanie pokroku pri dosahovaní 20 % cieľa je súčasťou ročného rozpočtového postupu Komisie. Každé generálne riaditeľstvo určí mieru požadovaných sledovaných podrobností a oznámi tieto údaje Generálnemu riaditeľstvu pre rozpočet. Generálne riaditeľstvo pre rozpočet spolu aj Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy monitorujú pokrok na ročnom základe.

40

Podiel príspevku na opatrenia v oblasti klímy predstavoval v rokoch 2014 – 2016 v priemere 17,6 %. Podľa sprievodných pracovných dokumentov Komisie k preskúmaniu viacročného finančného rámca²⁹ v polovici trvania sa v uvedenom období dosiahol pokrok (pozri obrázok 6), keďže celkový príspevok z rozpočtu EÚ na financovanie opatrení v oblasti klímy Komisia odhadovala v roku 2014 na 13,6 %, v roku 2015 na 17,3 % a v roku 2016 na 20,9 %. Komisia na základe svojho predbežného návrhu rozpočtu odhaduje, že na oblasť klímy budú v roku 2017 vyčlenené prostriedky vo výške 19,3 %.

Obrázok 6

Prehľad plánovaných výdavkov týkajúcich sa klímy na obdobie 2014 – 2016

Zdroj: Údaje Komisie, preskúmanie viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 v polovici trvania, SWD(2016) 299 final.

41

Vo výročnej správe o činnosti za rok 2015 Komisia uznala, že nedokáže spoľahlivo posúdiť, či sa smeruje k dosiahnutiu 20 % cieľa na obdobie viacročného finančného rámca 2014 – 2020³⁰. Komisia posúdila pokrok smerom k dosiahnutiu 20 % cieľa v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania, ktoré bolo uverejnené 14. septembra 2016. Odhadovala, že 18,9 % rozpočtu EÚ bude vyčlenených na oblasť klímy. Zistili sme, že údaje za roky 2014 a 2015 vychádzajú v prevažnej miere z odhadov. Týka sa to najmä európskych štrukturálnych a investičných fondov.

42

Hoci sa tomu nedalo vyhnúť, keďže výdavkové nástroje na nové programové obdobie boli zriadené len nedávno, v dôsledku čoho neboli určité informácie k dispozícii, tieto obmedzenia bránili možnosti medziročného porovnania údajov poskytnutých za obdobie 2014 – 2016 (pozri obrázok 6). Okrem toho schválenie viacročných výdavkových programov v roku 2015 prispelo automaticky k navýšeniu financovania opatrení v oblasti klímy, keďže po schválení programov sa ich plány týkajúce sa klímy stali súčasťou systému. To má za následok, že vývoj v rokoch 2014 – 2016 nemožno brať ako trend pre celé obdobie.

43

Vo výdavkovej oblasti rybárstvo členské štáty nemusia do roku 2016 oznamovať Komisii svoje plánované opatrenia týkajúce sa klímy. Dovtedy nie je Generálne riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybolov schopné preveriť správnosť indikatívneho príspevku na opatrenia v oblasti klímy, ktoré nahlásili členské štáty vo svojich operačných programoch.

44

Dodnes nie je k dispozícii nijaký nástroj na zaistenie viacročnej konsolidovanej aktualizácie v rámci rozpočtu EÚ. Komisia nedávno aktualizovala relevantné údaje o výdavkoch týkajúcich sa klímy za celé finančné obdobie v kontexte preskúmania viacročného finančného rámca v polovici jeho trvania.

45

Zavedený prístup predstavuje v tejto súvislosti riziko, keďže sa zameriava na identifikáciu plánov budúcich výdavkov. Plánované výdavky na opatrenia v oblasti klímy sa však nevyhnutne nemusia premietnuť do skutočných výdavkov. Hoci sa tento audit nezaoberal skutočnými výdavkami a vo všeobecnosti nie sú údaje o skutočných výdavkoch stále k dispozícii, našli sme prípady, ktoré poukazujú na toto súvisiace riziko. Pri porovnaní skutočných výdavkoch na projektovej úrovni s plánmi v rámci programu LIFE sme zistili, že vybrané projekty programu LIFE predstavujú príspevok EÚ na opatrenia v oblasti klímy vo výške 34 % z celkového objemu prostriedkov EÚ vyčlenených na program LIFE. To zaostáva za úrovňou 49,3 %, ktorá sa predpokladala v rozpočtových dokumentoch.

46

Tento prípad ukazuje, že je potrebné, aby úrady prehodnocovali akýkoľvek predpokladaný finančný príspevok na oblasť klímy v momente, keď majú dostatočnú istotu o povahe svojich plánovaných výdavkov, a aby sa zároveň vyhli dodatočným administratívnym nákladom. Komisia zatiaľ nevypracovala takýto postup.

47

Prístup Komisie k dosiahnutiu 20 % cieľa je navyše zameraný len na finančné údaje. Informácie o tom, čo chcú dosiahnuť alebo dosiahli jednotlivé fondy z hľadiska výsledkov, ako je zníženie emisií skleníkových plynov, sú k dispozícii len pre časti rozpočtu. Tieto informácie nie sú porovnateľné, čo bráni konsolidácii dosiahnutých výsledkov v rôznych oblastiach.

48

Pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja, okrem investícií v oblasti energetiky nie sú členské štáty povinné používať spoločný ukazovateľ výstupu pre znižovanie objemu emisií skleníkových plynov. I keď majú členské štáty možnosť zahrnúť aj iné oblasti, zistili sme, že nie všetky kontrolované členské štáty tak robia. Okrem toho sa používajú rozličné metodiky a nástroje³¹ na výpočet objemu emisií skleníkových plynov a jeho znižovanie. Úrady v niektorých členských štátoch vyvíjajú nástroje na výpočet objemu emisií pre určité projekty, ako je napríklad doprava šetrná k životnému prostrediu v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Výsledkom je nedostatok informácií o rozsahu, v akom opatrenia týkajúce sa klímy prispievajú k znižovaniu objemu emisií CO₂, a takisto je možné, že dostupné údaje nie sú porovnateľné medzi členskými štátmi. Zistili sme, že ak aj existujú ukazovatele, tak sa zameriavajú na zmierňovanie zmeny klímy v rámci sektoru energetiky, zatiaľ čo ukazovatele týkajúce sa prispôsobeniu sa tejto zmene sú zriedkavosťou.

Hrozí závažné riziko, že sa cieľ nesplní

49

Odhadli sme, že podiel financovania v oblasti klímy sa počas zvyšných rokov súčasného viacročného finančného rámca, t. j. v rokoch 2017 – 2020, bude musieť zvýšiť v priemere na 22 %, aby sa na konci roka 2020 dosiahol celkový 20 % cieľ. To zodpovedá odhadom Generálneho riaditeľstva pre oblasť klímy³². Znamená to, že v období 2017 – 2020 bude v porovnaní s obdobím 2014 – 2016 potrebné vynaložiť väčšie úsilie. V preskúmaní v polovici trvania sa však odhaduje, že výdavky na opatrenia v oblasti klímy budú v období 2014 – 2020 na úrovni 18,9 %.

50

Taktiež sme vykonali analýzu s cieľom posúdiť prognózy Komisie. Vychádzajúc z predpokladu, že oblasti, ktoré najviac prispievajú na financovanie opatrení v oblasti klímy (pozri tabuľku 1), skutočne vynakladajú očakávaný objem financií na oblasť klímy, sme odhadli, že miera financovania v oblasti klímy, ktorá sa dosiahne v období 2014 – 2020 v rozpočtových oblastiach EÚ neuvedených v tabuľke 1³³, bude 18,2 %. To by znamenalo zdvojnásobenie terajších snáh v týchto oblastiach³⁴. Nenašli sme žiadne dôkazy o tom, že Komisia zintenzívňuje svoje úsilie v tomto smere, ani o tom, ako by sa toto zdvojnásobenie dalo dosiahnuť.

51

Navyše existujú závažné riziká, ktoré by mohli ovplyvniť očakávaný príspevok v oblastiach uvedených v tabuľke 1, ktoré majú v najväčšej miere prispieť na plánované financovanie opatrení v oblasti klímy vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020. Hlavné riziká sú preskúmané podľa jednotlivých sektorov v týchto troch častiach:

–Predpoklady týkajúce sa najväčšieho príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy sú nedostatočne odôvodnené a môže to viesť k nadhodnocovaniu (body 52 až 54).

–Uplatňovanie klimatických koeficientov EÚ viedlo k nadhodnoteniu príspevku sektora rozvoja vidieka na financovanie opatrení v oblasti klímy (body 55 až 59).

–Tam, kde je to potrebné, sme upravili príspevky na financovanie opatrení v oblasti klímy z poľnohospodárskych priamych platieb a opatrení na rozvoj vidieka tak, aby boli v súlade so zásadou konzervatívnosti (pozri body 54 a 58). Tieto úpravy znížia finančné príspevky sektora poľnohospodárstva na financovanie opatrení v oblasti klímy až o približne 33 mld. EUR, čo predstavuje asi 15 % z celkového cieľa.

–Výskumnému programu Horizont 2020 sa nepodarilo dosiahnuť 35 % cieľ a je potrebné to dobehnúť (body 60 až 64).

Odhady týkajúce sa príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy sa neopierajú o riadne odôvodnenia

52

Poľnohospodárske priame platby majú zložku týkajúcu sa ekologizácie, ktorá tvorí 30 % podiel, a zložku, ktorá sa netýka ekologizácie a predstavuje zvyšných 70 %. Komisia odhaduje, že príspevok z poľnohospodárskych priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy bude v období 2016 – 2020 približne 20 % za rok³⁵. Výška finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti klímy sa vypočíta tak, že sa priráta zložka týkajúca sa ekologizácie, ktorej príspevok predstavuje 14 %, a zložka, ktorá sa netýka ekologizácie s príspevkom 5,6 % (pozri obrázok 7).

Obrázok 7

Prehľad metódy navrhnutej Komisiou na výpočet financovania opatrení v oblasti klímy z poľnohospodárskych priamych platieb

Zdroj: Objasnenie metodiky pre uplatňovanie sledovania opatrení v oblasti klímy na priame platby (Európska komisia).

53

Metóda a klimatické koeficienty EÚ, ktoré sa uplatňujú pri vypočítavaní príspevku zložky týkajúcej sa ekologizácie na opatrenia v oblasti klímy, ukazujú súvislosť medzi klímou a tromi poľnohospodárskymi postupmi³⁶ spojenými s touto platbou. Zistili sme však nedostatok vyčísliteľných prvkov, ktoré by odôvodňovali uplatňovanie podielu 20 % na neekologizačné priame platby (pozri rámček 3). Komisia zastáva názor, že celkový 8 % príspevok na opatrenia v oblasti klímy, t. j. 20 % x 40 %, je konzervatívny.

Rámček 3

Chýbajúce vhodné odôvodnenie príspevku neekologizačných priamych platieb ku klíme

Komisia sa domnieva, že niektoré neekologizačné poľnohospodárske priame platby sú prínosom pre klímu, predovšetkým prostredníctvom noriem krížového plnenia. Komisia uznala, že vyčíslenie tohto príspevku by bolo veľmi zložité a nákladné a rozhodla sa považovať 20 % neekologizačných priamych poľnohospodárskych platieb za platby súvisiace s klímou.

Komisia zvažovala uplatnenie sankčného systému za porušovanie krížového plnenia s cieľom odôvodniť tento 20 % podiel. Zistili sme však, že na to neexistujú žiadne jasné dôvody.

54

Komisia zvažovala konzervatívnejší prístup, podľa ktorého by podiel neekologizačných priamych platieb, ktoré by sa mali zohľadniť, mal byť 10 % namiesto 20 %, aby to odrážalo príspevok krížového plnenia na opatrenia v oblasti klímy. To by viedlo k nižšiemu príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy. Ako vyplýva z obrázku 8, príspevok by sa znížil o 9 mld. zo 47,1 mld. EUR na 38 mld. EUR. Ak by sa uplatnila zásada konzervatívnosti, ktorú vypracovala Svetová banka (pozri bod 35), Komisia by musela brať do úvahy nižší objem príspevku na financovanie opatrení v oblasti klímy.

Obrázok 8

Porovnanie prístupu Komisie a konzervatívnejšieho prístupu (mld. EUR)

Zdroj: Údaje Komisie a odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov Komisie.

Uplatňovaním odlišného súboru koeficientov sledovania založených na medzinárodne stanovených metodikách v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka by sa znížilo financovanie opatrení v oblasti klímy o 40 %

55

V nariadení (EÚ) č. 215/2014³⁷ sa stanovuje metodika sledovania výdavkov na financovanie opatrení v oblasti klímy v rámci všetkých piatich európskych štrukturálnych a investičných fondov. Pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka to znamená uplatňovanie klimatických koeficientov EÚ pri prioritách v oblasti rozvoja vidieka a oblastí zamerania bez ohľadu na opatrenia a čiastkové opatrenia používané na dosiahnutie týchto politických cieľov.

56

Komisia považovala metodiku OECD vychádzajúcu z „ukazovateľov z Ria“ za nevhodnú pre oblasť EPFRV, pretože opatrenia majú viacnásobné a systematické prínosy environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho charakteru. V rámci prístupu Komisie sa správne priraďuje 100 % klimatický koeficient priorite Únie č. 5 „Propagácia účinného využívania zdrojov a podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy v sektoroch poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva“, ktorá sa týka klímy. Komisia však uplatnila ten istý 100 % koeficient vo všetkých oblastiach zamerania vrátane tých, ktoré spadajú pod prioritu Únie č. 4 „Obnova, zachovanie a posilnenie ekosystémov súvisiacich s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom“, ktorá sa týka životného prostredia, napriek rozdielnemu zameraniu týchto dvoch priorít. Komisia sa rozhodla, že 40 % koeficient je príliš nízky vzhľadom na charakteristiky opatrení v oblasti rozvoja vidieka. V dôsledku prístupu Komisie sa 40 % klimatický koeficient priradil len 10 % plánovaného financovania opatrení v oblasti klímy v rámci EPFRV, zatiaľ čo pri zvyšných 90 % plánovaného financovania sa používa 100 % koeficient.

57

Na rozdiel od iných európskych investičných a štrukturálnych fondov sme v prípade EPFRV zistili, že je potrebné používať iné klimatické koeficienty EÚ pre každé opatrenie. Prístup aplikovaný v súvislosti s EPFRV dostatočne nerozlišuje medzi príspevkami jednotlivých činností ku klíme, čo vedie k nadhodnocovaniu príspevkov na financovanie opatrení v oblasti klímy. Napríklad platbám pre „oblasti s prírodnými prekážkami“, ktorých cieľom je zabrániť opusteniu pôdy, bol priraďovaný 100 % koeficient. Hoci takéto aktivity môžu viesť k zmierneniu zmeny klímy v závislosti od skutočného využívania pôdy, nie je to zaručené a nemožno ich porovnávať s činnosťami, ako je lesné hospodárstvo, kde sa takisto aplikuje 100 % koeficient (pozri rámček 4).

Rámček 4

Príklad rozdielnej podstaty opatrení

Platby pre „oblasti s prírodnými prekážkami“ sú kompenzáciou pre poľnohospodárov za znevýhodnenia vyplývajúce z prírodných alebo iných prekážok. Ich konečným cieľom je zabrániť opusteniu pôdy. Zistili sme, že hoci takéto platby môžu pomôcť predchádzať zmene klímy, nie je to ich hlavný cieľ, a preto by bolo obozretnejšie uplatniť 40 % koeficient. Táto úprava by sama o sebe znížila príspevok EPFRV na financovanie opatrení v oblasti klímy na obdobie 2014 – 2020 o 16 %, t. j. o 9,2 mld. EUR.

Lesnícke činnosti, ako je zalesňovanie, zohrávajú dôležitú úlohu pri dosahovaní niektorých kľúčových ekologických cieľov politiky rozvoja vidieka EÚ. Zalesňovanie a vytváranie lesných plôch reaguje na potrebu posilniť ekosystémy a uhlíkovú sekvestráciu a prejsť na nízkouhlíkové hospodárstvo. Zalesňovanie pomáha takisto predchádzať prírodným nebezpečenstvám a požiarom a prispieva k prispôsobeniu sa zmene klímy. Zistili sme, že toto zdôvodnenie oprávňuje aplikovať 100 % koeficient.

58

Pri hodnotení programov rozvoja vidieka členských štátov sme zistili, že prístup Komisie viedol k tomu, že ako opatrenia v oblasti klímy bolo označených viac výdavkov, ako by to bolo v prípade, keby bolo každé opatrenie preskúmané individuálne a klasifikované podľa medzinárodných noriem. Vzhľadom na tieto zistenia sme preskúmali klimatické koeficienty (príloha) a odhadli sme za celú EÚ revidovaný objem financovania opatrení v oblasti klímy v rámci EPFRV na obdobie 2014 – 2020. Z našich odhadov vyplýva, že objem financií na opatrenia v oblasti klímy z EPFRV by mal byť znížený o 42 % alebo 23,9 mld. EUR (pozri obrázok 9).

Obrázok 9

Odchýlky v objemoch financií na opatrenia v oblasti klímy z EPFRV (mld. EUR)

Zdroj: Odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov SFC2014 cez Infoview, 30. mája 2016 – Plánované výdavky EPFRV podľa jednotlivých oblastí zamerania a opatrení schválených v programoch rozvoja vidieka.

59

Pri EFRR a KF čelila Komisia podobným otázkam pri klasifikácii výdavkov, dokázala však uplatniť detailnejší prístup. Zistili sme takisto použitie osvedčeného postupu v rámci tej istej rozpočtovej oblasti ako rozvoj vidieka: postupy sledovania pri programe LIFE sú konzervatívnejšie než postupy v rámci EPFRV. Odlišné koeficienty sledovania sa používajú pre podprogramy pre životné prostredie a opatrenia v oblasti klímy v rámci programu LIFE (podobné prioritám rozvoja vidieka 4 a 5) (pozri rámček 5).

Rámček 5

Metódy sledovania uplatňované v rámci programu LIFE

V programe LIFE sú výdavkové položky zaradené v súlade s metodikou OECD do jednej z troch kategórií: súvisiace hlavne s klímou (100 %), súvisiace významne s klímou (40 %) a nesúvisiace s klímou (0 %).

Väčšina súm, ktoré sa majú vynaložiť v rámci podprogramu pre životné prostredie, sa sleduje pomocou koeficientu vo výške 40 %³⁸, zatiaľ čo sumy v rámci podprogramu pre opatrenia v oblasti klímy sa sledujú pomocou koeficientu vo výške 100 %³⁹.

Program LIFE je jasným príkladom prípadu, keď sa výdavky na životné prostredie (s maximom 40 %) nepovažujú v plnej miere za výdavky na klímu na rozdiel od postupov v oblasti rozvoja vidieka. Financovanie opatrení v oblasti klímy v dôsledku toho nemožno medzi jednotlivými oblasťami vždy porovnať.

Je potrebné konať rýchlo, pretože finančný príspevok z výskumu značne zaostáva

60

Výsledky sledovania financovania opatrení v oblasti klímy v rámci programu Horizont 2020 za rok 2014 ukazujú, že opatreniam v oblasti klímy bolo venovaných 24 % rozpočtu⁴⁰. To je značne menej než cieľ 35 % (pozri obrázok 4). Zákonná požiadavka⁴¹, aby sa do viacročného pracovného programu zaradila orientačná informácia o výške výdavkov súvisiacich so zmenou klímy, nebola dodržaná v období 2014 – 2015 ani v období 2016 – 2017. Jednotlivým pracovným programom preto nebol priradený žiaden kvantitatívny cieľ, ktorý by určoval ich príspevok k cieľu vyčleniť z celkového rozpočtu programu Horizont 2020 najmenej 35 % na opatrenia v oblasti klímy.

61

V programe Horizont 2020 sa rozlišuje medzi príslušnými rozpočtovými podielmi na programovateľné opatrenia a opatrenia zdola nahor a tieto podiely sa stanovujú. Systém sledovania opatrení v oblasti klímy rozdelil opatrenia programu Horizont 2020 na programovateľné činnosti a na činnosti zdola nahor⁴². Pre programovateľné činnosti sa výdavky týkajúce sa klímy dajú odhadnúť na základe priraďovania klimatických koeficientov EÚ k príslušným výdavkovým kategóriám. Komisia však zastáva názor, že výsledky z oblastí, v ktorých sa využíva prístup zdola nahor, sú vzhľadom na svoju povahu nepredvídateľné⁴³. V roku 2014 predstavovali činnosti zdola nahor 35 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020, pričom 8,5 % z nich bolo považovaných za činnosti súvisiace s klímou.

62

Vychádzajúc z predpokladaného príspevku na klímu z programovateľných činností na roky 2014 – 2017 sme vypočítali⁴⁴, že priemerný podiel výdavkov súvisiacich s klímou v rámci programu Horizont 2020 by musel v období 2018 – 2020 dosiahnuť 47 %, aby sa dosiahol 35 % cieľ pre celý viacročný finančný rámec 2014 – 2020. To predstavuje zásadný nárast v porovnaní s doteraz dosiahnutou mierou 24 %. Na obrázku 10 je uvedený príklad vývoja, ktorý bude potrebný pre výdavky vyčlenené na klímu v programe Horizont 2020, ak sa má dosiahnuť 35 % cieľ.

Obrázok 10

Príklad vývoja finančných prostriedkov vyčlenených na opatrenia v oblasti klímy, ak sa má dosiahnuť 35 % cieľ pre Horizont 2020 (mld. EUR)

Zdroj: Údaje Komisie na obdobie 2014 – 2017 (návrh rozpočtu na rok 2017) a odhady Európskeho dvora audítorov týkajúce sa opatrení v oblasti klímy na obdobie 2018 – 2020.

63

V novembri 2015 Komisia vypracovala akčný plán⁴⁵ s cieľom reagovať na nie celkom optimálny pokrok v rámci programu Horizont 2020 k dosiahnutiu 35 % cieľa. Analyzovali sme skutočnosť, či tento akčný plán obsahuje vhodné ustanovenia na potrebné vyrovnanie zaostávania v oblasti výskumu. V tomto akčnom pláne sa počnúc pracovným programom na obdobie 2016 – 2017 zavádzajú niektoré opatrenia a uznáva potreba vykonať viac v pracovnom programe na roky 2018 – 2020. Komisia má napríklad v úmysle zaviesť povinné kontroly týkajúce sa klímy, ktoré by sa po schválení uplatňovali na celý pracovný program. Okrem toho je potrebné zahrnúť pripomienky týkajúce sa klímy do štandardných vzorov pre návrhy projektov a do hodnotiacich kritérií. Vyčlenenie dostatočných finančných prostriedkov na opatrenia so značným prínosom k cieľom v oblasti klímy by bolo podľa odporúčania akčného plánu ďalším spôsobom ako prispieť k dosiahnutiu všeobecného 35 % cieľa.

64

Hoci akčný plán obsahuje užitočné návrhy, nepredkladajú sa v ňom žiadne vyčísliteľné ciele alebo modely na dosiahnutie 35 % cieľa. Akčný plán napríklad neobsahuje súvisiace výpočty ani plán postupu, ako by sa mohol v období 2018 – 2020 vykompenzovať pomerne nízky podiel výdavkov súvisiacich s klímou v období 2014 – 2017.

Lepšie a cielenejšie financovanie opatrení v rámci niektorých európskych štrukturálnych a investičných fondov, avšak prevažne nezmenený scenár v iných fondoch

65

Cieľ vynaložiť 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy možno zapracovať do rozličných politických oblastí tak, že sa vyčlení viac finančných prostriedkov na existujúce programy týkajúce sa klímy, vytvoria sa nové programy alebo sa rozpracujú prvky s cieľom vyčleniť viac financií na ciele súvisiace s klímou. Označenie „cielenejšie zameranie“ by sa vzťahovalo na fondy a programy stanovujúce požiadavky, ktoré sú viac zamerané na ciele súvisiace s klímou, než boli v období 2007 – 2013. Vo všeobecnosti sme nedokázali určiť, či a do akej miery predstavuje 20 % cieľ nárast, pokiaľ ide o financovanie opatrení v oblasti klímy, v porovnaní s obdobím 2007 – 2013 (pozri bod 27).

66

Preskúmali sme európske štrukturálne a investičné fondy a poľnohospodárske priame platby, pretože tieto oblasti spadajúce pod zdieľané hospodárenie predstavujú približne tri štvrtiny plánovaného financovania opatrení v oblasti klímy (pozri bod 19). Pri týchto fondoch sme sa zamerali na to, či v porovnaní s rokmi 2007 – 2013 bol 20 % cieľ prínosom k boju proti zmene klímy prostredníctvom:

–väčšieho objemu financií z fondov EÚ určených na opatrenia v oblasti klímy – kvantitatívne zlepšenie – a/alebo

–cielenejšieho zamerania financovania opatrení v oblasti klímy zo strany EÚ – kvalitatívne zlepšenie.

67

Vzhľadom na to, že výdavkové obdobie 2014 – 2020 sa len začalo, analyzovali sme kvantitatívne a kvalitatívne zlepšenia na základe kontroly návrhov opatrení vo výdavkových programoch, ako aj plánované výdavky, a nie skutočné výdavky na úrovni projektov. Príklady uvedené v tejto časti preto slúžia v prvom rade ako prípadové štúdie na ilustráciu silných a slabých miest a osvedčených postupov, ktoré sme postrehli.

Viac financií vyčlenených na klímu v rámci EFRR a Kohézneho fondu ukazuje, že je možné sa lepšie zamerať na klímu

68

Posudzovali sme, či začlenenie opatrení v oblasti klímy do operačných programov EFRR a KF v období 2014 – 2020 viedlo k vyčleneniu väčšieho objemu finančných prostriedkov na investície do klímy v porovnaní s obdobím 2007 – 2013. Vzhľadom na to, že výdavky na opatrenia v oblasti klímy neboli v programoch v období 2007 – 2013 špecificky monitorované, sme na vykonanie nášho hodnotenia najprv určili, ktoré investičné kategórie, známe ako oblasti intervencie, sú porovnateľné s kategóriami súvisiacimi s klímou na obdobie 2014 – 2020. Ako druhý krok sme k výdavkom EÚ, ktoré sa zrealizovali v príslušných investičných kategóriách v období 2007 – 2013, priradili klimatické koeficienty EÚ na obdobie 2014 – 2020.

Začleňovanie opatrení v rámci EFRR a KF viedlo k vyčleneniu väčšieho objemu financií na oblasť klímy…

69

Výdavky súvisiace s klímou v rámci všetkých programov EFRR a KF vrátane európskeho rámca územnej spolupráce sa majú v porovnaní s obdobím 2007 – 2013 zvýšiť o 69 % z 32,4 % mld. EUR na 53,7 mld. EUR. Z hľadiska ich podielu na celkovom financovaní v rámci EFRR a KF má dôjsť k nárastu výdavkov súvisiacich s klímou z 12 % v období 2007 – 2013 na 21 % v období 2014 – 2020.

70

Ako vidieť na obrázku 11, druh výdavkov týkajúcich sa klímy sa medzi týmito dvomi finančnými obdobiami zmenil. Zatiaľ čo v rokoch 2007 – 2013 najviac na opatrenia v oblasti klímy prispeli železnice a multimodálna doprava, keď na túto kategóriu pripadalo 32 %, v rokoch 2014 – 2020 dominovali investície do energetickej účinnosti s 34 % podielom z celkových odhadov týkajúcich sa opatrení v oblasti klímy (pozri príklad⁴⁶ uvedený v rámčeku 6).

Obrázok 11

Porovnanie odhadovaného príspevku v rámci EFRR a KF na opatrenia v oblasti financovania klímy v jednotlivých sektoroch a rokoch (mld. EUR)

Zdroj: Odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov Komisie.

Rámček 6

Príklad investícií do energetickej účinnosti spolufinancovaný z EFRR v Rumunsku

Na projekty v oblasti energetickej účinnosti pre súkromné a verejné budovy⁴⁷ by v Rumunsku malo v rokoch 2014 – 2020 pripadnúť približne 6 % celkového spolufinancovania zo strany EÚ v porovnaní s 1 % v rokoch 2007 – 2013. Výdavkom na takéto projekty sa priraďuje 100 % klimatický koeficient.

Jeden z takýchto projektov zameraných na zvýšenie energetickej účinnosti obytnej budovy bol financovaný v 3. mestskej časti Bukurešti. Spolufinancovanie z EFRR v rámci regionálneho operačného programu v rokoch 2007 – 2013 predstavovalo asi 162 500 EUR. Projekt sa dokončil v roku 2015. Tepelná izolácia bytov a rekonštrukcia systému vykurovania viedli k zníženiu ročnej spotreby energie z 331 kWh/m² na 143 kWh/m², t. j. o 57 %. Odhaduje sa, že emisie CO₂ sa znížili o 238 ton ročne.

Byty pred uskutočnením investícií (v mieste projektu)

Prebiehajúce práce (v mieste projektu)

Byty po uskutočnení investícií (miesto projektu)

Zdroj: Európsky dvor audítorov.

71

Všeobecný trend na úrovni EÚ sa takisto odzrkadľuje vo všetkých troch navštívených členských štátoch, v ktorých sa uskutočnil audit v oblasti politiky súdržnosti. Aj tu sa plánuje zvýšenie výdavkov na oblasť klímy v rámci operačných programov EFRR a KF na obdobie 2014 – 2020. Našli sme však značné rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o ich finančné záväzky týkajúce sa opatrení v oblasti klímy v rámci rozpočtu EÚ (pozri tabuľku 3).

Tabuľka 3

Financovanie opatrení v oblasti klímy z EFRR a KF v rokoch 2007 – 2013 a v rokoch 2014 – 2020

Členské štáty
Odhadovaný podiel financovania opatrení v oblasti klímy v období 2007 – 2013
Odhadovaný objem financovania opatrení v oblasti klímy v období 2007 – 2013
(mld. EUR)
Podiel financovania opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020
Objem financovania opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020
(mld. EUR)

Nemecko
7,0 %
1,20
27,0 %
2,90

Poľsko
8,0 %
5,60
15,0 %
11,60

Rumunsko
9,0 %
2,20
19,0 %
4,30

Zdroj: Odhady Európskeho dvora audítorov na základe programových dokumentov a národných správ.

… a prípady lepšieho zamerania sa na klímu skutočne existujú

72

Okrem finančného hodnotenia sme tiež preskúmali, či začlenenie opatrení v oblasti klímy do operačných programov EFRR a KF na obdobie 2014 – 2020 viedlo k investičným aktivitám, ktoré sú cielenejšie zamerané na opatrenia v oblasti zmeny klímy. Identifikovali sme kvalitatívne zlepšenia v niektorých oblastiach. Po prvé sme zistili, že riadiace postupy vo väčšej miere zohľadňujú problematiku klímy. V Nemecku, Poľsku a Rumunsku sme zistili kvalitatívne zlepšenia, pokiaľ ide o to, ako je v žiadostiach o grant zohľadnená problematika klímy vrátane požiadaviek na opis dôsledkov zmeny klímy a z toho vyplývajúcich rizík alebo prínosu projektu k zmene klímy. Po druhé sme zistili príklady, kde sa vykonali zmeny v snahe zamerať sa na opatrenia v oblasti klímy (pozri rámček 7).

Rámček 7

Príklady lepšieho zamerania na zmenu klímy v kontrolovaných programoch EFRR a Kohézneho fondu

Nemecké spolkové ministerstvo životného prostredia, ochrany prírody, výstavby a bezpečnosti reaktorov pripravilo projekt financovaný výlučne z národných zdrojov na podporu aktívneho zapojenia environmentálnych partnerov do programového procesu EFRR a na podporu začlenenia problematiky životného prostredia a klímy. Výsledkom projektu boli okrem iného dva programové manuály. Tie obsahujú aj príklady osvedčených postupov na začleňovanie opatrení v oblasti klímy do projektov v rozličných sektoroch. Ako prvý krok správnym smerom boli označené klimatické koeficienty EÚ, pričom sa zdôrazňovalo, že do všetkých opatrení treba začleniť ekologickú udržateľnosť.

Podľa operačného programu pre nemeckú spolkovú krajinu Sasko sa vo výberových kritériách stanovuje, že budovy firiem musia byť zrekonštruované tak, aby normy týkajúce sa energetickej účinnosti prekračovali o 10 % právne požiadavky. Okrem toho pri renováciách, ktorých cieľom je energetická účinnosť, sa financovanie zameriava len na tie časti projektu, ktoré sú prínosom z hľadiska klímy, zatiaľ čo predtým sa financovali celé projekty.

Rumunsko vysoko hodnotí projekty v rámci operačného programu zameraného na veľkú infraštruktúru, ktoré prinášajú vyššie úspory v spotrebe energie. Rovnako sme si všimli, že poľské a rumunské vnútroštátne orgány stanovili podmienky oprávnenosti s cieľom dosiahnuť väčšie synergie s príslušnými širšími stratégiami, ako sú akčné plány v oblasti udržateľnej energie a plány udržateľnej mestskej mobility.

73

Predpokladá sa, že 64 % výdavkov na oblasť klímy v rámci operačných programov EFRR a KF sa v období 2014 – 2020 získa z investičných kategórií, pri ktorých sa uplatňuje 100 % klimatický koeficient. Znamená to, že ich príspevok na cieľ v oblasti zmeny klímy je významný (pozri tabuľku 2). Ide o nárast v porovnaní s obdobím 2007 – 2013, počas ktorého väčšina z výdavkov týkajúcich sa klímy pochádzala z činností iba s miernym príspevkom (pozri obrázok 12).

Obrázok 12

Podiel a objem výdavkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy podľa klimatických koeficientov EÚ v daných dvoch obdobiach

Zdroj: Odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov Komisie.

74

Hoci sa v období 2014 – 2020 financovanie opatrení, ktoré sa považujú za zamerané najmä oblasť klímy, má zvýšiť v každom z troch navštívených členských štátov, tieto objemy sa navzájom značne odlišujú. V Poľsku a Rumunsku – najmä vzhľadom na nepretržitú podporu železníc a mestskej dopravy⁴⁸ – sa približne na polovicu finančných prostriedkov v súvislosti s klímou vo všetkých operačných programoch uplatňuje 100 % koeficient, zatiaľ čo v nemeckých operačných programov sa na takmer všetky výdavky súvisiace s klímou aplikuje 100 % vzhľadom na ich významný príspevok na opatrenia v oblasti klímy.

75

Zistilo sa však, že vo výskume a inováciách, ako aj v sektore malých a stredných podnikov zohrávajú opatrenia v oblasti zmeny klímy relatívne malú úlohu. V kontrolovaných programoch v Nemecku a Rumunsku sme zistili, že Komisia nevyvíjala dostatočný tlak počas rokovaní o plánovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na to, aby sa značne zvýšilo množstvo opatrení v oblasti klímy vykonaných vo výskume a vývoji, ani vo vývojových oblastiach programov, v ktorých bolo týchto opatrení málo alebo neexistovali žiadne. Členské štáty dokázali dosiahnuť 20 % cieľ bez toho, aby museli upraviť financovanie v týchto oblastiach. Znamená to, že nie všetky potenciálne možnosti na financovanie opatrení týkajúcich sa klímy boli plne využité.

Potenciálny príspevok Európskeho sociálneho fondu na opatrenia v oblasti klímy – mohlo sa dosiahnuť viac

76

Komisia uznala zvyšujúci sa dopyt po zelených pracovných miestach, pričom sektor energetickej účinnosti by mal podľa odhadov zamestnávať do roku 2020 dva milióny ľudí a sektor obnoviteľnej energie tri milióny⁴⁹. Pre zriadenie „zeleného“ hospodárstva bude nevyhnutné prepojiť ponuku „ekologických pracovníkov“ s rastúcim dopytom. Nedostatok kvalifikovaných odborníkov a pracovníkov v sektore zelených pracovných miest by znamenal vyššie náklady a odklad⁵⁰ zavádzania opatrení v oblasti zmeny klímy.

77

Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo zároveň povedie k rušeniu pracovných miest v sektoroch závislých na fosílnych palivách, čo bude znamenať, že pracovníci z týchto sektorov budú musieť získať nové zručnosti⁵¹. V porovnaní s inými fondmi politiky súdržnosti sa v rámci operačných programov ESF výslovne vyčleňuje veľmi malý podiel na opatrenia v oblasti zmeny klímy, konkrétne 1,4 % z 83 mld. EUR.

78

Komisia sa domnievala, že podiel ESF vyčlenený na výdavky súvisiace s klímou zostavený na základe informácií poskytnutých členskými štátmi v operačných programoch ESF môže podhodnotiť plánovaný príspevok ESF na opatrenia v oblasti klímy v období 2014 – 2020, hoci konečný rozsah tohto príspevku bude známy až po vykonaní programov. Skutočnosť, že neboli stanovené žiadne primerané požiadavky, aby sa v rámci ESF zohľadňovali opatrenia v oblasti klímy, predstavuje premárnenú príležitosť na to, aby táto oblasť vo väčšej miere prispela k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a celkovo k opatreniam v oblasti klímy.

79

V čase schvaľovania operačných programov na obdobie 2014 – 2020 sa nepožadovalo, aby členské štáty Komisii predkladali akékoľvek zdôvodnenia týkajúce sa vyčlenenia prostriedkov z ESF na opatrenia v oblasti zmeny klímy. Nekontrolovalo sa teda, či sa programy systematicky zameriavajú na dopyt po zelených pracovných miestach alebo na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo.

Bez zásadnej zmeny vo výdavkoch na spoločnú poľnohospodársku politiku, hoci v oblasti rozvoja vidieka existujú osvedčené postupy

80

V tejto časti sa hodnotí, či začlenenie opatrení v oblasti klímy do poľnohospodárskych priamych platieb a preskúmavaných programov rozvoja vidieka viedlo k pozitívnym zmenám z hľadiska kvantity výdavkov na ochranu klímy – posudzovanej podľa zvýšenia objemu financií na výdavky súvisiace s klímou – a z hľadiska kvality – posudzovanej podľa cielenejšieho zamerania na operácie týkajúce sa klímy. Preskúmali sme dostupné dôkazy z hľadiska systému krížového plnenia a poľnohospodárskych priamych platieb a takisto programy rozvoja vidieka na roky 2014 – 2020 pre Andalúziu, Poľsko a Rhône-Alpes a porovnali sme ich s programami na obdobie 20107 – 2013.

Zavedenie ekologizačných platieb nezaručuje zásadnú zmenu príspevku priamych poľnohospodárskych platieb na opatrenia v oblasti klímy

81

V nedávnej správe⁵² sme dospeli k záveru, že zmeny v spoločnej poľnohospodárskej politike v období 2014 – 2020 zredukovali pravidlá krížového plnenie tým, že sa odstránili požiadavky, ktoré neboli pre poľnohospodársku činnosť dostatočne relevantné.

82

Zložka týkajúca sa ekologizácie bola zavedená ako nový prvok spoločnej poľnohospodárskej politiky na obdobie 2014 – 2020. Hoci obsahuje požiadavky, ktoré sú relevantné pre klímu (pozri bod 53), opiera sa prevažne o predchádzajúce dobré poľnohospodárske a environmentálne podmienky, ktoré pokrývali podobné poľnohospodárske postupy, ako je ochrana trvalých pasienkov alebo zachovanie krajinných prvkov. Z informácií, ktoré sú k dispozícii, vyplýva, že 64 % príjemcov priamych platieb dostalo výnimku, pokiaľ ide o ekologizačné požiadavky⁵³. V dôsledku toho existuje riziko, že preorientovanie priamych platieb smerom k opatreniam v oblasti klímy bude obmedzené. Komisia plánuje vyhodnotiť environmentálne výsledky ekologizačných platieb v roku 2017 a koncom roka 2018.

83

Príspevok v rámci viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 na poľnohospodárske priame platby by mal predstavovať 288 mld. EUR. Táto suma je porovnateľná s výškou priamej pomoci 276 mld. EUR vyplatenou výrobcom v rozpočtových rokoch 2007 – 2013⁵⁴.

Financovanie v oblasti klímy v rámci rozvoja vidieka: žiadne zintenzívnenie zamerania na opatrenia v oblasti klímy

84

Vzhľadom na špecifiká rozvoja vidieka nebolo možné porovnať všetky programy rozvoja vidieka, pretože programové opatrenia sú vykonávané prostredníctvom rozličných druhov operácií, ktoré sa líšia od v jednotlivých programoch. Na základe troch programov rozvoja vidieka sme odhadli podiel financovania v oblasti klímy v období 2007 – 2013 a porovnali ho s plánmi na obdobie 2014 – 2020. V týchto programoch sme nezistili skutočný posun investícií smerom nahor alebo nadol (pozri tabuľku 4).

Tabuľka 4

Financovanie opatrení v oblasti klímy v období 2007 – 2013 a 2014 – 2020

Preskúmané programy rozvoja vidieka
Odhadovaný podiel financovania opatrení v oblasti klímy v období 2007 – 2013
Odhadovaný objem financovania opatrení v oblasti klímy v období 2007 – 2013
(mld. EUR)
Podiel financovania opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020
Objem financovania opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020
(mld. EUR)

Andalúzia, Španielsko
66,2 %
1,38
55,0 %
1,05

Poľsko (jeden program rozvoja vidieka pre celý členský štát)
37,0 %
0,50
39,4 %
0,34

Rhône-Alpes, Francúzsko
78,0 %
0,51
75,0 %
0,80

Zdroj: Odhady Európskeho dvora audítorov na základe programových dokumentov.

V sektore rozvoja vidieka existujú osvedčené postupy, vo všeobecnosti prevláda nezmenený scenár

85

Pri posudzovaní kvalitatívnych zlepšení v programoch sme doteraz nezistili významnú zmenu v kľúčových častiach procesu riadenia, ako sú napríklad požiadavky alebo oprávnenosť a výberové kritériá. Platí to najmä pre opatrenia, ktoré sú dôležité z finančného hľadiska, ako sú opatrenia týkajúce sa oblastí s prírodnými prekážkami alebo ekologického poľnohospodárstva.

86

Koncepcia niektorých menej materiálnych opatrení však bola upravená tak, aby sa vo väčšej miere týkali klímy. Podľa našich odhadov sa približne 10 % financovania v oblasti klímy z EPFRV v Rhône-Alpes, 22 % v Poľsku a 36 % v Andalúzii týka opatrení, ktoré sa v porovnaní s obdobím 2007 – 2013 cielenejšie zameriavajú na opatrenia v oblasti klímy. Našli sme niekoľko príkladov objavujúcich sa osvedčených postupov, ktoré priamo prispievajú k riešeniu otázky zmeny klímy (pozri rámček 8).

Rámček 8

Príklady lepšieho zamerania na zmenu klímy v kontrolovaných programoch EPFRV

Koncepcia niektorých lesníckych opatrení, s ktorými sme sa stretli v Poľsku, Rhône-Alpes a Andalúzii, sa zlepšila v snahe podporiť ukladanie uhlíka alebo posilniť odolnosť lesov voči zmene klímy. Programy v Rhône-Alpes takisto obsahovali opatrenia, ktoré majú pomôcť lokálne vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom podpory investícií malých firiem zo sektoru lesného hospodárstva do palivového dreva.

Rovnako sme v týchto troch programoch našli zlepšenia pri tvorbe opatrení týkajúcich sa ochrany životného prostredia v poľnohospodárstve, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu. Poľsko začalo s vykonávaním chemickej analýzy obsahu organického uhlíka v pôde a pestovaním medziplodín s cieľom dosiahnuť pozitívnu bilanciu, čo sa týka organických otázok a poľnohospodárskej pôdy. V Andalúzii sa zaviedli nové požiadavky, aby sa riešila otázka erózie pôdy, ktorá má negatívny vplyv na produkciu olív.

87

Našli sme tiež príklady osvedčených postupov pri opatreniach vytvorených v období 2007 – 2013, ktoré sa implementujú aj v období 2014 – 2020 (pozri rámček 9).

Rámček 9

Príklady pokračovania vo financovaní opatrení v oblasti klímy z regionálneho programu Rhône-Alpes vo Francúzsku

Z programu na obdobie 2014 – 2020 sa aj naďalej financujú investičné projekty, ktoré priamo prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy, napríklad prostredníctvom vyvíjania metód získavania metánu pre poľnohospodárstvo. Cieľom je uľahčiť dodávky a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Týmto projektom sa oprávnene priraďuje 100 % klimatický koeficient.

Projekt zobrazený nižšie, ktorý vznikol v roku 2012 a bol dokončený v roku 2015, je príkladom výroby energie z odpadu. Polovica odpadu, ktorý sa dostáva do zariadenia, je poľnohospodárskeho pôvodu, zatiaľ čo druhá polovica je zelený odpad z miestneho zdroja, ktorý poskytuje miestna firma. Vyprodukovaná energia zlepšuje potravinovú sebestačnosť poľnohospodárskeho podniku a tiež zabezpečujú kúrenie pre miestnu školu a ďalšie miestne budovy. Celkové oprávnené náklady na zariadenie na výrobu metánu v rámci EPFRV boli 881 000 EUR. Projekt sa financoval z verejnej podpory (37,36 %), pričom 105 000 EUR sa poskytlo z grantov v rámci EPFRV a 224 415 EUR predstavovalo vnútroštátne spolufinancovanie.

Príklad poľnohospodárskeho projektu týkajúceho sa klímy

Zdroj: Regionálne zastupiteľstvo v Auvergne, Rhône-Alpes.

Veľmi obmedzené zameranie na opatrenia v oblasti klímy v Európskom námornom a rybárskom fonde

88

Zmena klímy nebola začlenená do Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, a preto Generálne riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybárstvo nevypočítalo jeho príspevok na opatrenia v oblasti klímy za dané obdobie. Príspevok EFRH na opatrenia v oblasti klímy v období 2007 – 2013 sme odhadli⁵⁵ na približne 1 mld. EUR, čo predstavuje 26 % fondu. Súhrnný príspevok na opatrenia v oblasti zmeny klímy v období 2014 – 2020 (pozri bod 43) zo všetkých operačných programov členských štátov v rámci Európskeho námorného a rybárskeho fondu predstavuje podľa odhadov tiež približne 1 mld. EUR, t. j. 18 % ENRF.

89

Jedným z hlavných dôvodov tejto stability v absolútnom vyjadrení je znížená podpora, ktorá sa z ENRF vyčlenila na opatrenia na riadenie rybárskej flotily. Došlo k zníženiu súvisiacej podpory na nahradenie alebo modernizáciu motorov a na trvalé alebo dočasné zastavenie rybolovných činností, pričom tieto opatrenia sa sledujú pomocou koeficientu vo výške 100 %, 100 % a 40 %.

90

Porovnali sme terajší právny rámec s obdobím 2007 – 2013 s cieľom overiť, či súčasný námorný a rybársky fond znamenal posun smerom k lepšej integrácii cieľov v oblasti zmeny klímy do týchto opatrení. Stalo sa tak pre opatrenia, ktoré možno vysledovať do obdobia 2007 – 2013. Priame a jasné odkazy na ciele týkajúce sa zmeny klímy, tak zmierňovanie, ako aj prispôsobovanie, sú ešte stále zriedkavosťou, v dôsledku toho rybársky fond nerozšíril rozsah svojho príspevku na opatrenia v oblasti klímy (pozri rámček 10).

Rámček 10

Príklady lepšieho zamerania na zmenu klímy v kontrolovaných programoch Európskeho námorného a rybárskeho fondu

V porovnaní s predchádzajúcim obdobím sme našli obmedzené množstvo zlepšení v rámci ENRF. Z 50 opatrení, ktoré podporuje ENRF, sa zlepšili tri existujúce opatrenia⁵⁶ začlenením opatrení v oblasti klímy a dve nové opatrenia prostredníctvom stanovenia nových cieľov pre klímu⁵⁷. ENRF teraz obsahuje samostatné opatrenia pre energetickú účinnosť a zmierňovanie zmeny klímy, hoci podobné operácie boli oprávnené na financovanie aj predtým. Toto opatrenie s jasným zameraním na klímu, ktorému sa priraďuje 100 %, by malo byť prínosné pre 3 738 projektov v rámci EÚ, pričom prevažná väčšina z nich sa týka výmeny strojov a modernizácie.

22Európsky program pozorovania Zeme (známy ako COPERNICUS), Nástroj na prepájanie Európy a Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky. Komisia predpokladá, že tieto tri programy zaistia 43 % prostriedkov na financovanie opatrení v oblasti klímy v tejto rozpočtovej oblasti.

23Jedinú výnimkou podľa Komisie predstavuje sledovanie výdavkov v oblasti klímy, ktoré sa uplatňuje pre externé nástroje, ako pre OECD uviedlo Generálne riaditeľstvo pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj. Výsledky auditu v tejto oblasti sú uvedené v osobitnej správe č. 17/2013 „Financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy Európskou úniou v rámci vonkajšej pomoci“ (http://eca.europa.eu).

24Africká rozvojová banka, Ázijská rozvojová banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Európska investičná banka, Medziamerická rozvojová banka a Medzinárodná finančná korporácia, Svetová banka zo skupiny Svetovej banky.

25COM(2014) 903 final z 26. novembra 2014, „Investičný plán pre Európu“, s. 7, 10 a 11.

26Odhady Komisie z konca roka 2015, pozri osobitnú správu č. 19/2016 „Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013“, bod 21 (http://eca.europa.eu).

27Tento finančný nástroj, ktorý vytvorila Európska investičná banka s Komisiou a ktorý je súčasťou programu LIFE, sa zameriava na využívanie verejných financií na získavanie súkromných investícií do činností súvisiacich s prírodným kapitálom.

28Predpokladá sa, že nástroj na financovanie prírodného kapitálu by mal v rokoch 2015 – 2017 zaistiť 100 – 125 mil. EUR.

29SWD(2016) 299 zo 14. septembra 2016, ktorý je sprievodným dokumentom k preskúmaniu viacročného finančného rámca v polovici trvania COM(2016) 603 final.

30Pozri výročnú správu o činnosti za rok 2015, Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy, s. 7.

31Komisia sa napríklad odvoláva na svoje skúsenosti s niektorými nástrojmi v rámci rozpočtu (napríklad CO2MPARE) a na prístupy, ktoré použila EIB, Svetová banka a iné medzinárodné finančné inštitúcie a súkromní investori (napr. SEI metrics, IIGCC).

32Pozri graf vo výročnej správe o činnosti za rok 2015, Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy, s. 12.

33Ide najmä o výskumné programy (okrem programu Horizont 2020) a výdavkové programy v rámci rozpočtových okruhov zameraných na bezpečnosť a občianstvo a na vonkajšie vzťahy EÚ.

34Vychádzajúc z úrovne 11,4 %, ktorá sa mala podľa očakávaní dosiahnuť v období 2014 – 2016, odhadujeme, že v zostávajúcich rokoch obdobia 2017 – 2020 bude potrebné dosiahnuť priemernú úroveň 23,2 %, ak sa má splniť celkový 20 % cieľ.

35Priemerný príspevok za obdobie 2014 – 2020 by mal byť podľa odhadov 16,3 %, pretože platby na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie, známe ako ekologizačné, sú zahrnuté do výpočtov až od roku 2016.

36Ide o tieto tri poľnohospodárske postupy: diverzifikácia osiva, existencia oblasti ekologického záujmu v rámci poľnohospodárskej plochy, udržiavanie trvalého trávnatého porastu.

37Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 215/2014 zo 7. marca 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá vykonávania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde v súvislosti s metodikami poskytovania podpory na riešenie zmeny klímy, určovaním čiastkových cieľov a zámerov vo výkonnostnom rámci a nomenklatúrou kategórií intervencií pre európske štrukturálne a investičné fondy, (Ú. v. EÚ L 69, 8.3.2014, s. 65).

38Príkladom typického projektu v rámci podprogramu pre životné prostredie je vybudovanie čistiarní odpadových vôd s cieľom minimalizovať znečistenie zberných vôd. Hlavný cieľ je environmentálny, t. j. zníženie znečistenia, avšak časti takéhoto projektu by mohli pokrývať mestské odvodňovacie systémy, čím by sa prispelo k prispôsobeniu sa zmene klímy prostredníctvom manažmentu povodňových rizík.

39Príkladom typického projektu v rámci podprogramu pre zmenu klímy je obnova existujúceho fondu budov s cieľom šetriť energiu a znížiť emisie skleníkových plynov.

40Údaje o výdavkoch týkajúcich sa klímy neboli podľa Komisie doteraz zohľadnené v niektorých finančných nástrojoch, ktoré sa sledujú na úrovni projektov, t. j. uplatnením prístupu zdola nahor (InnovFin SMEG a InnovFin SME VC), keďže Európsky investičný fond predkladá správy každé dva roky.

41V rozhodnutí Rady 2013/743/EÚ z 3. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje osobitný program na vykonávanie programu Horizont 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 965) sa uvádza, že viacročné pracovné programy pre Horizont 2020 musia poskytnúť prípadné orientačné informácie o výške výdavkov súvisiacich so zmenou klímy.

42Programovateľné opatrenia majú jasný tematický cieľ zodpovedajúci jednej z tém definovaných v pracovnom programe Komisie. Pre činnosti zdola nahor nie sú tematické ciele predurčené a môžu sa odlišovať v závislosti od projektu.

43Podiel činností zdola nahor, ktoré môžu byť považované za činnosti súvisiace s klímou, závisí od výskumných návrhov, pri ktorých sa hodnotí ich vedecká excelentnosť.

44Zdroj: Návrh rozpočtu na rok 2017, okruh 1A: Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť, časť 3.2.2. Príspevok k začleňovaniu problematiky týkajúcej sa oblasti klímy Kalkulácia vychádza zo skutočnosti, že v období 2015 – 2017 (rovnako ako v roku 2014) činnosti zdola nahor predstavovali 35 % z celkového rozpočtu a že v danom období (rovnako ako v roku 2014) sa 8,5 % rozpočtu na činnosti zdola nahor zameriavalo na klímu.

45Skupina generálnych riaditeľov pre strategický výskum a inovácie podporila 12. novembra 2015 opatrenia zahrnuté v akčnom pláne pre posilnenie začleňovania problematiky klímy v rámci programu Horizont 2020 a výdavkov súvisiacich s klímou.

46Vzorový projekt má názorne ukázať výdavky na ochranu klímy v rámci EFRR a KF. Neuskutočnili sme audit výkonnosti ani nákladovej účinnosti tohto projektu. Pozri osobitnú správu č. 21/2012 „Efektívnosť nákladov na investície do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti“ o otázkach efektívnosti nákladov týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov (http://eca.europa.eu).

47Vrátane vysoko účinnej kogenerácie a diaľkového vykurovania.

48Tieto projekty súvisia s klímou na 40 %.

49Pozri pracovný dokument útvarov Komisie „Vyžívanie potenciálu zamestnanosti ekologického rastu“ z 18. apríla 2012.

50V záveroch správy Výboru pre environmentálny audit Dolnej snemovne britského parlamentu „Green Jobs and Skills“ (Zelené pracovné miesta a zručnosti) sa uvádza, že „spoliehanie sa výlučne na trh pri riešení nedostatku zručností vedie k odkladom v súvislosti s ekologizáciou hospodárstva“. http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200910/cmselect/cmenvaud/159/159i.pdf

51Pozri body 324 a 325 správy OECD Aligning Policies for the Transition to a Low-Carbon Economy (Zabezpečenie súladu politík na účely prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo). http://www.oecd.org/env/Aligning-policies-for-the-transition-to-a-low-carbon-economy-CMIN2015-11.pdf

52Osobitná správa č. 26/2016 „Zefektívnenie a zjednodušenie krížového plnenia zostáva aj naďalej výzvou“ (http://eca.europa.eu).

53Pracovný dokument útvarov Komisie z 22.6.2016 „Preskúmanie ekologizačných opatrení po roku ich uplatňovania“ – SWD(2016) 218 final, príloha 2, časť 3/6, s. 14.

54Táto suma bola odhadnutá na základe indikatívnych údajov pre priamu pomoc vyplácanú výrobcom v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1) a nariadením Rady (ES) č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16), ktoré sú uvedené v správach o rozdelení priamej pomoci pre poľnohospodárov vo finančných rokoch 2007 – 2013: http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/beneficiaries/direct-aid/index_en.htm

55Náš odhad vychádzal prevažne z metodiky, ktorú použilo Generálne riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybárstvo v rozpočtových dokumentoch na obdobie 2014 – 2016, hoci sme takisto zahrnuli opatrenia trvalého a dočasného zastavenia rybolovných činností v rámci EFRH, pričom sme im priradili koeficient 100 %, resp. 40 %. Toto doplnenie je jedinou odchýlkou od metodiky, ktorú používa Generálne riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybárstvo, pretože vyjadruje v nominálnej hodnote koeficient pre opatrenia na prispôsobovanie rybárskej flotily stanovený vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 1232/2014 z 18. novembra 2014, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 215/2014 s cieľom prispôsobiť v ňom uvedené odkazy nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 a ktorým sa opravuje vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 215/2014 (Ú. v EÚ L 332, 19.11.2014, s. 5).

56Ide o opatrenia „Vnútrozemský rybolov a vnútrozemská vodná fauna a flóra“, „Produktívne investície do akvakultúry“ a „Spracovanie produktov rybolovu a akvakultúry“. Odkazy sa týkali najmä zlepšenia energetickej účinnosti.

57Tieto dve nové opatrenia sa týkajú oblastí „Podielové fondy pre nepriaznivé klimatické javy a environmentálne nehody“ a „Poistenie zásob akvakultúry“.

Závery a odporúčania

91

Inštitúcie EÚ si pre viacročný finančný rámec na obdobie 2014 – 2020 dali politický záväzok, že zohľadnia opatrenia v oblasti klímy v rámci rozpočtových výdavkov EÚ a zabezpečia, aby najmenej každé piate euro z rozpočtu EÚ bolo vynaložené na činnosti súvisiace s klímou. Hlavným cieľom tohto prísľubu je reagovať na výzvy, ktoré prináša zmena klímy a na zásadné investičné potreby súvisiace s opatreniami v oblasti klímy. Snažili sme sa zistiť, či cieľ vynaložiť najmenej 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia týkajúce sa klímy možno splniť a či uplatňovaný prístup predstavuje pridanú hodnotu a povedie k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy.

92

Zistili sme, že na ambicióznom cieli sa pracuje a že sa vo všeobecnosti zaznamenal pokrok smerom k dosiahnutiu daného cieľa. Existuje však závažné riziko, že 20 % cieľ sa nesplní bez väčších snáh v oblasti boja proti zmene klímy. Vykonávanie cieľa viedlo k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy v rámci niektorých európskych štrukturálnych a investičných fondov, konkrétne v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. V iných oblastiach, ako je Európsky sociálny fond, poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybárstvo, sa však v prevažnej miere nič nezmenilo, t. j. v týchto fondoch nedošlo k zásadnému posunu smerom k opatreniam v oblasti klímy.

Došlo k celkovému pokroku, ale hrozí závažné riziko, že sa nesplní 20 % cieľ

93

Cieľ vynaložiť v období 2014 – 2020 „najmenej 20 %“ rozpočtu EÚ na klímu je súčasťou vedúcej úlohy EÚ v oblasti klímy a predstavuje jasný záväzok k riešeniu problematiky zmeny klímy. Podľa údajov Komisie dosiahol podiel finančných prostriedkov určených na opatrenia v oblasti klímy v období 2014 – 2016 v priemere 17,6 % (pozri body 26 a 40 až 41).

94

Doteraz nie je k dispozícii nástroj na zaistenie viacročnej konsolidovanej aktualizácie o pokroku pri dosahovaní tohto cieľa v rámci rozpočtu EÚ. Komisia nedávno aktualizovala relevantné údaje o výdavkoch týkajúcich sa klímy za celé obdobie 2014 – 2020 v kontexte preskúmania viacročného finančného rámca v polovici jeho trvania. Komisia celkovo odhaduje, že na opatrenia v oblasti klímy by sa vynaložilo 18,9 % výdavkov, čím by sa nedosiahol cieľ vo výške 20 % (pozri bod 44).

95

Nedostatky metódy sledovania, ktorú používa Komisia a členské štáty, sa týkajú predkladania správ a úplnosti. Metóda sledovania neodzrkadľuje úplné finančné účinky výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti klímy prostredníctvom finančných nástrojov a podsúvahových položiek, hoci sa využívajú v čoraz väčšej miere (body 37 a 38). Takisto sa nerozlišuje medzi opatreniami na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene, čím sa sťažuje posúdenie miery financovania pre tieto dva odlišné prístupy k riešeniu problému zmeny klímy (bod 36).

Odporúčanie 1 – Rozsiahla viacročná konsolidácia

Komisia by mala každoročne prikročiť k rozsiahlej viacročnej konsolidácii s cieľom určiť, či výdavky na oblasť klímy smerujú k dosiahnutiu 20 % cieľa.

Cieľový dátum realizácie: december 2017.

Odporúčanie 2 – Komplexný rámec pre predkladanie správ

a)Komisia by mala každý rok zverejniť vo svojej výročnej správe o hospodárení a vykonávaní rozpočtu konsolidované informácie o pokroku smerom k dosiahnutiu celkového 20 % cieľa, a tiež predkladať komplexné informácie o pokroku v každej relevantnej výročnej správe o činnosti. Zahrnuté by mali byť aj správy o pokroku vo vykonávaní akčných plánov, ak existujú. Okrem toho by sa mali vykazovať informácie o príspevku finančných nástrojoch na klímu.

b)Členské štáty by mali vo svojich výročných implementačných správach predkladaných Komisii informovať o tom, či sa v oblastiach, ktoré patria do spoločného hospodárenia, vyskytli potenciálne príležitosti pre opatrenia v oblasti klímy, a mali by predložiť svoj plán na posilnenie opatrení týkajúcich sa klímy v daných oblastiach.

Cieľový dátum realizácie: ročne, počnúc výročnými správami za rok 2016.

c)Komisia a členské štáty by mali zaistiť, že sa v zhromaždených údajoch rozlišuje medzi zmierňovaním zmeny klímy a prispôsobením sa tejto zmene.

Cieľový dátum realizácie: vypracovanie takéhoto systému pre nadchádzajúci viacročný finančný rámec.

96

Odhadli sme, že úroveň financovania opatrení v oblasti klímy sa počas zvyšných rokov súčasného viacročného finančného rámca, t. j. v rokoch 2017 – 2020 (bod 46), bude musieť zvýšiť v priemere na 22 %, aby sa na konci roka 2020 dosiahol celkový 20 % cieľ. Hlavnými prispievateľmi na tento cieľu sú sektor poľnohospodárstva, oblasť rozvoja vidieka a politika súdržnosti, za ktorými nasleduje výskumný program Horizont 2020 (pozri bod 33). Nikdy nebol vypracovaný celkový plán načrtávajúci, aké finančné nástroje by mohli prispieť a v akej miere (pozri bod 26). Toto sa pravdepodobne ukáže ako nie celkom optimálny spôsob na určovanie toho, aký prínos pre opatrenia v oblasti klímy majú výdavkové programy, ktoré sa líšia vo svojej podstate.

Odporúčanie 3 – Posúdenie potrieb vyplývajúcich zo zmeny klímy

Pri plánovaní potenciálneho príspevku jednotlivých rozpočtových riadkov alebo finančných nástrojov na opatrenia v oblasti klímy by Komisia mala zaistiť, že takéto plány sa opierajú o realistické a rozsiahle posúdenie potrieb vyplývajúcich zo zmeny klímy a o potenciál každej oblasti prispieť na celkový cieľ.

Cieľový dátum realizácie: vypracovanie takéhoto systému pre nadchádzajúci viacročný finančný rámec.

97

Hlavné oblasti, ktoré boli preskúmané v rámci tohto auditu, by mali podľa predpokladov prispieť 84,5 % podielom k očakávanému príspevku na cieľ opatrení v oblasti klímy. Niektoré z týchto oblastí – Horizont 2020, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, program LIFE a Európsky fond regionálneho rozvoja – majú ciele súvisiace s klímou, ktoré napomáhajú realizácii ich príspevku (body 28 a 29). Existujú však závažne riziká, ktoré by mohli ovplyvniť očakávaný príspevok zo sektora poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a výskumu (body 49 až 51).

98

Prístup Komisie k plánovaniu a meraniu pokroku smerom k dosiahnutiu 20 % cieľa v rámci rozpočtu EÚ vychádzal z medzinárodne stanovenej metodiky. Komisia a kontrolované členské štáty to považujú za pragmatický prístup k sledovaniu výdavkov v oblasti zmeny klímy. Klimatické koeficienty EÚ uplatňované v určitých oblastiach však nedokázali systematicky rešpektovať zásadu konzervatívnosti s cieľom vyhnúť sa nadhodnocovaniu financovania v oblasti klímy (pozri bod 35).

99

Odhady týkajúce sa príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy sa neopierajú o dostatočné odôvodnenia. Uplatnenie zásady konzervatívnosti by viedlo k zníženiu príspevku na financovanie opatrení v oblasti klímy o 9 mld. EUR (body 53 a 54). Uplatňovanie klimatických koeficientov EÚ viedlo k nadhodnoteniu príspevku sektora rozvoja vidieka na financovanie opatrení v oblasti klímy. Prístup uplatnený v súvislosti s EPFRV dostatočne nerozlišuje medzi príspevkami jednotlivých činností na oblasť klímy, čo vedie k nadhodnocovaniu príspevkov na financovanie opatrení v oblasti klímy. Z našich odhadov vyplýva, že objem financií na opatrenia v oblasti klímy z EPFRV by mal byť znížený o 23,9 % (bod 58).

100

Podľa našich odhadov by tieto úpravy znížili finančné príspevky sektora poľnohospodárstva a rozvoja vidieka na financovanie opatrení v oblasti klímy až o približne 33 mld. EUR, čo predstavuje asi 15 % z celkového cieľa (pozri body 51, 54 a 58).

Odporúčanie 4 – Oprava nadhodnotení

Komisia a členské štáty by mali uplatniť zásadu konzervatívnosti a opraviť nadhodnotenia v rámci EPFRV na základe revízie súboru klimatických koeficientov EÚ.

Cieľový dátum realizácie: do decembra 2017.

101

Výskumnému programu Horizont 2020 sa nepodarilo dosiahnuť 35 % cieľ a je potrebné to dobehnúť. Hoci je povzbudzujúce, že Komisia zaviedla akčný plán, tento plán neobsahuje dostatočné podrobnosti, ako sa má zaistiť požadované dobehnutie (body 60 až 64).

102

Okrem týchto rizík, ktoré ovplyvňujú zaistenie príspevku hlavných oblastí na klímu, budú musieť menej významné prispievajúce oblasti zdvojnásobiť svoje terajšie úsilie na dosiahnutie 20 % cieľa. Nenašli sme žiadne dôkazy, napríklad akčný plán, že Komisia zintenzívňuje svoje úsilie v tomto smere, ani o tom, ako by sa toto zdvojnásobenie dalo dosiahnuť (bod 47).

Odporúčanie 5 – Vypracovať akčné plány

V prípade, ak ročná konsolidácie odhalí riziko, že očakávaný príspevok danej oblasti zrejme nemožno dosiahnuť, by Komisia mala vypracovať akčný plán pre túto oblasť, v ktorom podrobne uvedie, ako má v úmysle zaistiť potrebné dobiehanie.

Cieľový dátum realizácie: vypracovanie akčných plánov do marca 2017.

103

Komisia pri hodnotení úrovní financovania opatrení v oblasti klímy vychádza z určovania plánovaných výdavkov. Tento prístup však so sebou nesie riziko, pretože plánované výdavky sa nie nevyhnutne premietnu do skutočného financovania. Posudzovaná by preto mala byť skutočná implementácia plánovaných príspevkov na financovanie opatrení v oblasti klímy, pričom sa treba vyhnúť neprimeraným administratívnym nákladom. Komisia zatiaľ nevypracovala takýto postup (bod 46). Monitorovanie skutočného finančného plnenia 20 % cieľa by však neposkytovalo informácie o výsledkoch dosiahnutých financovaním opatrení v oblasti klímy. Zistili sme, že informácie o tom, čo chcú dosiahnuť alebo dosiahli jednotlivé fondy z hľadiska výsledkov, ako je zníženie emisií skleníkových plynov, sú k dispozícii len pre časti rozpočtu (bod 47).

Odporúčanie 6 – Vypracovať ukazovatele monitorovania skutočného financovania opatrení v oblasti klímy a súvisiacich výsledkov

Komisia by mala:

a)v oblasti spoločného hospodárenia vypracovať v spolupráci s členskými štátmi jednotný a primeraný systém monitorovania skutočného plnenia opatrení v oblasti klímy;

b)v súlade so svojou iniciatívou „rozpočet zameraný na výsledky“ zaviesť ukazovatele výsledkov týkajúce sa klímy vo všetkých oblastiach, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľa, predovšetkým s cieľom posúdiť objem emisií skleníkových plynov a jeho znižovanie, ku ktorému došlo v dôsledku opatrení financovaných EÚ;

c)uľahčiť členským štátom výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa opatrení v oblasti klímy.

Cieľový dátum realizácie: do decembra 2018.

Lepšie a cielenejšie financovanie opatrení v oblasti klímy v rámci niektorých európskych štrukturálnych a investičných fondov, avšak prevažne nezmenený scenár v iných fondoch

104

V porovnaní s obdobím 2007 – 2013 sa majú výdavky súvisiace s klímou v rámci všetkých programov EFRR a KF, vrátane európskeho rámca územnej spolupráce, podľa plánu zvýšiť v rokoch 2014 – 2020 z 32,4 mld. EUR na 54,7 mld. EUR. Okrem zvýšenia objemu finančných prostriedkov sme zistili tiež cielenejšie zameranie na opatrenia v oblasti klímy a osvedčené postupy v určitých oblastiach, ako je proces riadenia programov alebo druhy financovaných investícií (pozri body 69 a 70).

105

V kontrolovaných programoch v Nemecku a Rumunsku sme zistili, že Komisia nevyvíjala dostatočný tlak počas rokovaní o plánovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na to, aby sa značne zvýšilo množstvo opatrení v oblasti klímy vykonaných vo výskume a vývoji, ani vo vývojových oblastiach programov. Znamená to, že nie všetky potenciálne možnosti na financovanie opatrení týkajúcich sa klímy boli plne preskúmané (bod 75).

106

Podobne aj potenciálny príspevok Európskeho sociálneho fondu na opatrenia v oblasti klímy by sa mohol zvýšiť na základe rastúceho dopytu po zelených pracovných miestach v hospodárstve. Zistili sme, že v rámci operačných programov ESF sa vyčlenil na opatrenia v oblasti klímy veľmi nízky 1,4 % podiel z 83 mld. EUR. Komisia systematicky nekontrolovala, či sa programy zameriavajú na dopyt po zelených pracovných miestach alebo na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo (body 76 až 79).

107

V sektore poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybárstva nedošlo k zásadnému posunu smerom k opatreniam v oblasti klímy, hoci sa tu začínajú objavovať určité osvedčené postupy.

108

Zavedenie ekologizačných platieb nezaručuje zásadnú zmenu príspevku priamych poľnohospodárskych platieb na klímu. Tento nový režim má určitý vplyv na opatrenia v oblasti klímy, no v praxi sa opiera prevažne o už existujúce poľnohospodárske postupy (body 81 a 83). V troch kontrolovaných programoch rozvoja vidieka sme nezistili skutočný posun investícií smerom nahor alebo nadol. Pokiaľ ide o cielenejšie zameranie opatrení v oblasti klímy, nezistili sme významnú zmenu v kľúčových častiach procesu riadenia, ako sú napríklad požiadavky alebo oprávnenosť a výberové kritériá. Koncepcia niektorých menej materiálnych opatrení však bola upravená tak, aby sa vo väčšej miere týkali klímy. Našli sme tiež niekoľko príkladov objavujúcich sa osvedčených postupov, ktoré priamo prispievajú k riešeniu otázky zmeny klímy (pozri body 84 až 87).

109

V rámci námorného a rybárskeho fondu došlo len k veľmi obmedzenému posilneniu zamerania na opatrenia v oblasti klímy. Priame a jasné odkazy na ciele týkajúce sa zmeny klímy, tak zmierňovanie, ako aj prispôsobovanie, sú ešte stále zriedkavosťou. To má za následok, že námorný a rybársky fond nerozšíril rozsah svojho príspevku na opatrenia v oblasti klímy (body 88 až 90).

Odporúčanie 7 – Preskúmať všetky potenciálne možnosti a zaistiť skutočný prechod k opatreniam v oblasti klímy

Komisia by mala:

a)identifikovať oblasti s nedostatočne využitým potenciálom na opatrenia v oblasti klímy, ako je Európsky sociálny fond, a vypracovať akčné plány na zvýšenie príspevku týchto oblastí na klímu;

b)Komisia a členské štáty by mali zintenzívniť začleňovanie opatrení v oblasti klímy do sektoru poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybárstva, a to napríklad prostredníctvom vypracovania nových alebo presmerovania existujúcich opatrení na riešenie problematiky zmeny klímy.

Cieľový dátum realizácie: do decembra 2017.

Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Phil WYNN OWEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 26. októbra 2016.

Za Dvor audítorov

Klaus-Heiner LEHNE
predseda

Príloha

Príloha

Tabuľka koeficientov, ktoré používa EDA v oblasti politiky rozvoja vidieka

V navrhnutej tabuľke, ktorá vychádza z auditov vykonaných v členských štátoch a tiež je upravená podľa prípravnej štúdie, ktorú nechala vypracovať Komisia, sa napráva nedostatočné rozlišovanie medzi klimatickými koeficientmi pre jednotlivé opatrenia.

Na základe prípadových štúdií preskúmaných v členských štátoch, rešerší literatúry¹, analýzy interných správ Komisie a uplatnenia medzinárodných noriem² sme ako prvý krok stanovili aktualizovaný vzor klimatických koeficientov, ktoré zohľadňujú opatrenia a ich politické ciele jednotlivých oblastí zamerania (pozri nižšie). V druhom kroku sme určili objemy v rámci EPFRV pre jednotlivé opatrenia a oblasti zamerania. Bolo to možné urobiť na základe údajov Komisie, ktoré sú k dispozícii. Jediný prípad, kde bolo treba vychádzať z odhadov, bola priorita 4 Únie³. V nižšie uvedenej tabuľke sme napokon použili klimatické koeficienty pri príslušných objemoch z EPFRV.

1Tabuľka bola zostavená predovšetkým na základe prípravnej štúdie, ktorú nechala vypracovať Komisia, s názvom „Systém sledovania výdavkov v oblasti zmeny klímy v období po rozpočte EÚ 2013“ – Podrobné hodnotenie SPP, tabuľka 5.4, s. 25 – 30.

2Ukazovatele OECD z Ria a zásady sledovania, ktoré vypracovali multilaterálne rozvojové banky, ako napr. Svetová banka.

3Priorita Únie č. 4 je v usmerneniach Komisie pre strategické programovanie naplánovaná ako „blok“, t. j. v rámci EPFRV nie sú pridelené výdavky pre jednotlivé oblasti zamerania. Plánované výdavky EPFRV v rámci tejto priority sme preto vydelili tromi a vyčlenili sme rovnaký objem z EPFRV každej z troch oblastí zamerania v rámci priority 4: oblasť zamerania 4A (Obnova, zachovanie a zvýšenie biologickej diverzity), 4B (Zlepšenie vodného hospodárstva vrátane riadenia používania hnojív a pesticídov) a 4C (Predchádzanie erózii pôdy a zlepšenie jej obhospodarovania).

Navrhovaná tabuľka

| Priority a oblasti zamerania | Priorita 2 | Priorita 3 | Priorita 4 | Priorita 5 | Priorita 6
Posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov a konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch a presadzovanie inovačných poľnohospodárskych technológií | Podpora organizácie potravinového reťazca, dobrých životných podmienok zvierat a riadenia rizika v poľnohospodárstve | Obnova, zachovanie a posilnenie ekosystémov súvisiacich s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom | Propagácia efektívneho využívania zdrojov a podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy v odvetví poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva | Podpora sociálneho začleňovania, zmierňovania chudoby a hospodárskeho rastu vo vidieckych oblastiach
Kód opatrenia | Názov opatrenia | Pre všetky oblasti zamerania | Zvýšenie konkurencieschopnosti prvovýrobcov prostredníctvom ich lepšej integrácie do potravinového reťazca | Podpora riadenia rizík poľnohospodárskych podnikov a ich predchádzania | Obnova, zachovanie a zvýšenie biologickej diverzity | Zlepšenie vodného hospodárstva vrátane riadenia používania hnojív a pesticídov | Predchádzanie erózii pôdy a zlepšenie jej obhospodarovania | Pre všetky oblasti zamerania | Pre všetky oblasti zamerania
1 | Prenos znalostí a informačné akcie | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
2 | Poradenské služby, služby pomoci pri riadení poľnohospodárskych podnikov a výpomoci pre poľnohospodárske podniky | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
3 | Systémy kvality poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 0 %
4 | Investície do hmotného majetku | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
5 | Obnova potenciálu poľnohospodárskej výroby poškodeného prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a zavedenie vhodných preventívnych opatrení | 0 % | 0 % | 100 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
6 | Rozvoj poľnohospodárskych podnikov a podnikateľskej činnosti | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
7 | Základné služby a obnova dedín vo vidieckych oblastiach | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
8 | Investície do rozvoja lesných oblastí a zlepšenia životaschopnosti lesov | 0 % | 0 % | 40 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 0 %
9 | Zakladanie skupín výrobcov | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
10 | Agroenvironmentálno-klimatické opatrenia | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
11 | Ekologické poľnohospodárstvo | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
12 | Platby v rámci sústavy Natura 2000 a podľa rámcovej smernice o vode | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
13 | Platby pre oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 0 %
14 | Dobré životné podmienky zvierat | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
15 | Lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochrana lesov | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
16 | Spolupráca | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
17 | Riadenie rizík | 0 % | 0 % | 40 % | 0 % | 0 % | 0 % | 100 % | 0 %
18 | Financovanie doplnkových vnútroštátnych priamych platieb pre Chorvátsko | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 %
19 | LEADER: Podpora budovania kapacít zdola nahor, ktorá môže viesť k inovatívnym prístupom na riešenie výziev súvisiacich so zmenou klímy | 0 % | 0 % | 0 % | 40 % | 40 % | 100 % | 100 % | 0 %
20 | Technická pomoc | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 %

Odpovede Komisie

Zhrnutie

I

Komisia je naplno odhodlaná bojovať proti zmene klímy. Politické opatrenia, ktorých cieľom je takisto dosiahnuť zmenu investičných modelov, podnecujú prístup EÚ zameraný na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy. Verejné výdavky z rozpočtu EÚ a štátnych rozpočtov členských štátov sú určené na doplnenie a urýchlenie tohto prechodu.

Prostredníctvom návrhu zohľadňovať problematiku klímy v rámci rozpočtu EÚ¹ a zvýšiť výdavky na ochranu klímy na 20 % rozpočtu sa Komisia usilovala docieliť priekopnícke postavenie rozpočtu EÚ v rámci podpory jej zohľadňovania. Európska rada a Európsky parlament podporili prístup zohľadňovania² a potvrdili, že 20 % predstavuje primeranú úroveň podpory.

II

Európska rada výslovne potvrdila prístup Komisie zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy v rámci rozpočtu EÚ ako hlavný cieľ, pričom toto úsilie podporuje politický cieľ zameraný na to, aby sa najmenej 20 % výdavkov EÚ v rámci súčasného VFR týkalo problematiky klímy.

Okrem zohľadňovania problematiky klímy sa v rámci viacročného finančného rámca (VFR) vytvoril aj vyhradený program na riešenie opatrení v oblasti klímy.

IV

Komisia víta, že Dvor audítorov uznal, že sa vyvinulo ambiciózne úsilie a že sa treba naďalej usilovať o zlepšenie zohľadňovania problematiky klímy. Komisia sa zároveň domnieva, že sa dosiahol výrazný pokrok, pokiaľ ide o začlenenie klimatických hľadísk do tvorby programov a takisto pokiaľ ide o vytvorenie jedinečného kvantifikovaného prístupu zohľadňovania problematiky klímy, ktorý v súčasnosti poskytuje jasnú základnú líniu.

Komisia však poznamenáva, že potenciálny príspevok jednotlivých fondov sa líši v závislosti od hlavných poslaní jednotlivých fondov, a preto je nevyhnutné, aby sa v rámci každého fondu používali odlišné systémy určené na plánovanie a monitorovanie príspevkov. V porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 viedla k výraznému zvýšeniu financovania opatrení v oblasti klímy aj reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Komisia sa domnieva, že dochádza k výraznému posunu smerom k intenzívnejším opatreniam v oblasti klímy.

V

Komisia posúdila pokrok smerom k dosiahnutiu cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní v polovici trvania, ktoré zverejnila 14. septembra 2016. Z najnovších údajov uvedených v pracovnom dokumente útvarov Komisie (2016) 299, ktorý sprevádza strednodobé preskúmanie viacročného finančného rámca [COM(2016) 603], vyplýva, že v období rokov 2014 – 2020 dosiahne celková výška výdavkov súvisiacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpovedá približne 18,9 % za celé obdobie finančného plánovania.

Pozri aj odpoveď Komisie na bod 28.

VI

Komisia berie na vedomie simulácie Dvora audítorov. Komisia však vyvinula inovačnú a podrobnú metodiku sledovania výdavkov, ktorá je založená na ukazovateľoch z Ria používaných OECD.

Komisia napriek tomu uznáva, že je naďalej potrebné vyvíjať úsilie na zvýšenie relevantnosti problematiky klímy v rámci programov EÚ vrátane oblastí, ktoré uvádza Dvor audítorov.

Metodika, ktorú používa Komisia, bola pripravená transparentným a koordinovaným spôsobom. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, prístup EÚ k hodnoteniu úrovní financovania opatrení v oblasti zmeny klímy je správny. Takisto v prípade ekologizačných priamych platieb, výpočet korektne odráža súvislosť medzi klímou a tromi poľnohospodárskymi postupmi. Aj pokiaľ ide o neekologizačné priame platby, ich vplyv na klímu na úrovni 8 % nie je nadhodnotený, ak z hľadiska klímy zohľadníme prínosy krížového plnenia a priamych platieb.

VII

Komisia uznáva, že inovačný prístup k sledovaniu výdavkov na ochranu klímy a plnenie v rozpočte EÚ v tejto oblasti možno naďalej zlepšovať, a to platí aj pre zvyšovanie úrovne podrobnosti, pokiaľ ide o zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy. Komisia však zároveň v súčasnosti nepredpokladá podrobnejšie rozčleňovanie svojho systému sledovania výdavkov vzhľadom na nejasný administratívny dosah a keďže je zložité zabrániť dvojitému započítavaniu pri súčasnom zohľadnení často sa vyskytujúcich pridružených prínosov.

VIII

Komisia poznamenáva, že niektoré odporúčania Dvora audítorov sa už riešia alebo sa budú riešiť [predovšetkým odporúčanie 1, 6 písm. b) a 6 písm. c)], niektoré sú čiastočne prijateľné [odporúčania 2 písm. a), 3, 4, 5 a 7 písm. a)] a niektoré sú nevhodné alebo neuskutočniteľné [odporúčania 2 písm. c), 6 písm. a) a 7 písm. b)]. Komisia sa celkovo domnieva, že prístup zohľadňovania problematiky klímy zvýšil príspevok z rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy.

Úvod

01

Komisia je naplno odhodlaná bojovať proti zmene klímy. Politické opatrenia, ktorých cieľom je dosiahnuť takisto zmenu investičných modelov, podnecujú prístup EÚ zameraný na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy (čo dokazuje aj nedávny balík opatrení Komisie³). Verejné výdavky z rozpočtu EÚ a štátnych rozpočtov členských štátov sú určené na doplnenie a urýchlenie tohto prechodu.

02

Komisia považuje prispôsobenie sa na nevyhnutnú zmenu klímy a jej zmierňovanie za komplementárne politické reakcie a v príslušných prípadoch sa snaží riešiť oba tieto aspekty súčasne.

05

Cieľom opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy je znížiť riziká súvisiace so zmenou klímy na prijateľnú úroveň na základe projekcií zmeny klímy.

07

Zníženie úrovní emisií skleníkových plynov (GHG) má viacero dôvodov, ide najmä o nižšiu energetickú náročnosť (menej spotrebovanej energie na jednotku HDP) a využívanie obnoviteľných zdrojov energie. Hospodársky rast (HDP na obyvateľa) spôsoboval v období rokov 2005 – 2013 zvyšovanie emisií (t. j. neprispieval k zmierňovaniu), hoci tento účinok sa od roku 2007/2008 oslabuje⁴. V tejto súvislosti teda nie je vhodné poukazovať na vplyv hospodárskej krízy na emisie.

08

Komisia zdôrazňuje, že cieľ na úrovni 20 % bol oznámený ako prvok prístupu zohľadňovania problematiky klímy v rozpočte EÚ, ktorý samotný je prvkom prístupu EÚ, prostredníctvom ktorého EÚ reaguje na investičné potreby spojené so zmenou klímy.

Prístup zohľadňovania problematiky klímy v rozpočte EÚ preukazuje záväzok EÚ vykonávať opatrenia v oblasti klímy a prevziať v tomto smere vedúce postavenie, podobne ako všetky opatrenia EÚ zamerané na boj proti zmene klímy.

09

Komisia sa domnieva, že cieľ na úrovni 20 % bol oznámený ako politický a motivačný cieľ na podporu dosiahnutia väčšej relevantnosti problematiky klímy v rámci operácií financovaných z rozpočtu EÚ. Tento prístup potvrdila aj Európska rada a Európsky parlament a tvoril základ pre nasledujúce vykonávacie kroky. Komisia zdôrazňuje, že v zmysle uvedeného sa Komisia aj rozpočtový orgán rozhodli nezačleniť tento cieľ do právneho textu.

Okrem zohľadňovania problematiky klímy sa v rámci viacročného finančného rámca (VFR) vytvoril vyhradený program, ktorý sa okrem iného zameriava na riešenie opatrení v oblasti klímy (v rámci programu LIFE).

12

Generálne riaditeľstvo pre rozpočet koordinuje prideľovanie zdrojov v rozpočte smerom k jednotlivým politickým prioritám (vrátane priorít týkajúcich sa opatrení v oblasti klímy), zhromažďuje údaje na odôvodnenie súm, ktoré Komisia navrhuje rozpočtovému orgánu na účely ročného rozpočtového postupu, a zhrnie ich do výkazu odhadov príjmov a výdavkov navrhovaného rozpočtu.

Rámček – Kontext zohľadňovania v skratke Štvrtá zarážka

Opatrenia EÚ v oblasti klímy sa vzťahujú na široký okruh opatrení a vďaka ambicióznym cieľom má EÚ celosvetovo vedúce postavenie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy. Zohľadňovanie problematiky klímy v rámci politík a programov EÚ predstavuje jeden z prvkov na podporu prechodu na nízkouhlíkovú spoločnosť odolnú voči zmene klímy.

Ako sa objasňuje v odpovedi Komisie na bod 24, prístup EÚ zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy v rámci rozpočtu a nástrojov EÚ je koncipovaný na štyroch úrovniach.

Pripomienky

24

Komisia sa domnieva, že pokiaľ ide zohľadňovanie problematiky klímy, v rozpočte EÚ sa podarilo dosiahnuť významný pokrok. Prístup EÚ zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy v rámci rozpočtu a nástrojov EÚ je koncipovaný na štyroch úrovniach:

–politické rozhodnutia prijaté inštitúciami EÚ (v súvislosti s prijatím VFR 2014 – 2020) s cieľom zohľadňovať opatrenia v oblasti klímy⁵ a oznámiť cieľ, aby sa najmenej 20 % výdavkov EÚ týkalo problematiky klímy,

–ukotvenie cieľov v oblasti klímy v právnom rámci/rámci usmernení (právny základ pre nový súbor výdavkových programov, usmernení),

–vykonávanie predpisov a usmernení týkajúcich sa klímy (kvalita vykonávania),

–spoločná metóda na sledovanie výdavkov týkajúcich sa klímy v rámci všetkých nástrojov EÚ (ako súčasť prístupu).

Uznávame, že audit sa zameriava najmä na finančný cieľ.

Druhá zarážka

Komisia nesúhlasí s rozhodnutím Dvora audítorov považovať súbor zásad, na ktorých sa v roku 2015 dohodli určité organizácie vykonávajúce medzinárodnú rozvojovú pomoc, za kritérium, podľa ktorého by sa mala posudzovať „primeranosť“ inovačného a podrobného prístupu EÚ zameraného na zohľadňovanie, ktorý bol dohodnutý na úrovni EÚ.

25

Komisia uznáva rozhodnutie Dvora audítorov považovať cieľ na úrovni 20 % za rozpočtový cieľ, ale musí znova zopakovať, že Komisia ho oznámila ako politický cieľ na podporu zohľadňovania problematiky klímy v rámci rôznych programov. Vzhľadom na charakter cieľa sa Komisia domnieva, že len samotná rozpočtová interpretácia neodzrkadľuje prístup EÚ zameraný na zohľadňovanie.

26

Komisia zdôrazňuje, že politický cieľ na úrovni 20 % bol oznámený na podporu zohľadňovania opatrení v oblasti klímy v rámci programov EÚ (pozri odpoveď Komisie na bod 25). Z tohto dôvodu Komisia nekvantifikovala podiel investičných potrieb, ktorý by sa mal pokryť z rozpočtu EÚ, ale vzala do úvahy odhady uvedené v návrhu Komisie o VFR⁶.

27

Komisia sa domnieva, že došlo k výrazným nárastom výdavkov, ktoré sa týkajú problematiky klímy Komisia zároveň potvrdzuje, že za predchádzajúci VFR nie sú k dispozícii komplexné a porovnateľné údaje o výdavkoch, ktoré sa týkajú problematiky klímy, pričom tieto údaje predstavujú nevyhnutnú podmienku na stanovenie podrobnejších cieľov. Vytvorenie masívneho a transparentného systému sledovania bol jeden z prvkov prístupu EÚ zameraného na zohľadňovanie problematiky klímy.

28

Komisia posúdila pokrok smerom k dosiahnutiu cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní v polovici trvania, ktoré zverejnila 14. septembra 2016. Z údajov uvedených v pracovnom dokumente útvarov Komisie (2016) 299, ktorý sprevádza strednodobé preskúmanie viacročného finančného rámca [COM(2016) 603], vyplýva, že v období rokov 2014 – 2020 dosiahne celková výška výdavkov súvisiacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpovedá približne 18,9 % za celé obdobie finančného plánovania. V prílohe 2 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie sa nachádzajú podrobné údaje rozčlenené podľa jednotlivých programov uvádzajúce odhady celkových súm vynaložených v oblasti klímy v rámci sledovania plnenia cieľa na úrovni 20 % počas celého programového obdobia 2014 – 2020.

Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) | 2014-2017 | 2018-2020 estimates
Programme | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Total 2014-2020
For reference: Total EU Budget (Section III- Commission, Financial programming) | 118 054.4 | 158 606.8 | 151 241.6 | 153 757.8 | 156 782.8 | 159 966.3 | 164 145.4 | 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget | 16 097.7 | 27 475.7 | 31 634.4 | 29 726.8 | 30 777.7 | 31 883.6 | 32 307.7 | 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU Budget | 13.6 % | 17.3 % | 20.9 % | 19.3 % | 19.6 % | 19.9 % | 19.7 % | 18.9 %

Spoločná odpoveď Komisie na body 31 a 32

Komisia opakuje, že politický cieľ na úrovni 20 % bol oznámený na podporu zohľadňovania (pozri aj odpoveď Komisie na bod 25). Komisia považuje takéto flexibilné stanovenie cieľa na úrovni 20 % za primerané pri tvorbe inovačného prístupu zameraného na zohľadňovanie problematiky klímy a sledovanie výdavkov v oblasti klímy. V rámci prístupu EÚ zameraného na zohľadňovanie problematiky klímy sa vyvíja úsilie na začlenenie aspektov problematiky klímy do celého rozpočtu EÚ.

Komisia potvrdzuje, že spoluzákonodarcovia nezohľadnili konkrétne ciele potrebné na podporu zohľadňovania problematiky klímy vo všetkých programoch. Ako sa uvádza v odpovedi Komisie na bod 24, zohľadňovanie sa presadzuje prostredníctvom viacerých procesov, pričom konkrétne ciele predstavujú jeden z nich.

Z údajov uvedených v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania vyplýva, že k opatreniam v oblasti klímy prispieva mnoho programov v rámci celého rozpočtu EÚ. Komisia zároveň súhlasí, že konkrétne ciele môžu napomôcť napredovanie zohľadňovania problematiky klímy.

Výdavky v oblasti klímy sa sledujú v rámci celého rozpočtu; v prípade európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) stanovili túto požiadavku na sledovanie spoluzákonodarcovia.

34

Komisia uznáva, že priekopnícku metódu sledovania EÚ možno ešte vylepšiť, napriek tomu, že je jedinečná z hľadiska pokrytia a podrobnosti a bola odsúhlasená v rámci legislatívneho procesu EÚ. Zároveň však neexistujú medzinárodne dohodnuté metódy na kvantifikované sledovanie výdavkov na ochranu klímy.

35

Metóda EÚ spočívajúca v priraďovaní koeficientov k výdavkom EÚ sa ukázala ako vhodná na dosiahnutie rovnováhy medzi spoľahlivosťou údajov a administratívnym úsilím potrebným zo strany Komisie a členských štátov.

Prvá zarážka

Komisia uznáva, že s využitím súčasnej metodiky mohlo v prípade určitých výdavkov dôjsť k nadhodnoteniu alebo podhodnoteniu relevantnosti z hľadiska klímy a že to mohlo byť spôsobené ako priamy dôsledok uplatnenia systému založeného na priemerných pomeroch troch „ukazovateľov z Ria“. Komisia však zároveň považuje svoju metodiku za dostatočne konzervatívnu a súbor zásad, ktoré v roku 2015 vytvorila skupina organizácií medzinárodnej pomoci na sledovanie zmierňujúceho účinku svojich operácií, nepovažuje za náležité kritérium, pokiaľ ide o prístup používaný Komisiou. Komisia zdôrazňuje, že v niektorých výpočtoch, ktoré vykonal Dvor audítorov v správe, sú použité odlišné koeficienty od tých, ktoré použila Komisia.

Druhá zarážka

Komisia považuje prístup sledovania, na ktorom sa dohodli spoluzákonodarcovia EÚ, za spoľahlivý a vhodný na tento konkrétny účel. Kategórie a metódy OECD boli z hľadiska informovania o prístupe EÚ prínosné, ale neboli vytvorené s cieľom podporovať zohľadňovanie a kvantifikované sledovanie v rámci rozpočtu EÚ, a preto ich spoluzákonodarca v príslušných legislatívnych základoch prispôsobil osobitným potrebám daných programov.

Komisia poukazuje na to, že primárny cieľ rôznych programov EÚ je stanovený v príslušnej právnej báze a zohľadňovanie problematiky klímy vo svojej podstate znamená, že treba zosúladiť vykonanie primárneho cieľa s politikou EÚ v oblasti zmeny klímy, a nie nahradiť primárny cieľ.

36

Systém EÚ na sledovanie výdavkov v oblasti klímy zahŕňa osobitné prvky, čo ho odlišuje od systémov, ktoré používajú organizácie medzinárodnej pomoci, a preto porovnanie so systémami na sledovanie medzinárodnej pomoci nie je náležité.

Komisia uznáva, že inovačný prístup k sledovaniu výdavkov na ochranu klímy a plnenie v rozpočte EÚ v tejto oblasti možno naďalej zlepšovať, a to platí aj pre zvyšovanie úrovne podrobnosti, pokiaľ ide o zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy. Komisia však zároveň v súčasnosti nepredpokladá podrobnejšie rozčleňovanie svojho systému sledovania výdavkov vzhľadom na nejasný administratívny dosah a keďže je zložité zabrániť dvojitému započítavaniu pri súčasnom zohľadnení často sa vyskytujúcich pridružených prínosov.

37

Komisia súhlasí s tým, že finančné nástroje a ich príspevok k opatreniam EÚ v oblasti klímy sú dôležité, a zahrnula príspevok z rozpočtu na ne do svojho sledovania výdavkov na ochranu klímy.

39

Komisia sa domnieva, že vo väčšine ohľadov sa podarilo dosiahnuť dostatočný pokrok v oblasti zohľadňovania problematiky klímy a že sledovanie rozpočtových výdavkov je masívne a transparentné, ako sa uvádza najmä v odpovediach na body 12 a 28. Komisia uznáva, že je potrebné, aby naďalej rozvíjala svoj prístup zameraný na sledovanie a podávanie správ o výsledkoch v oblasti klímy.

40

Pozri aj odpovede Komisie na body V a 28.

41

Ako sa podrobne uvádza v odpovedi Komisie na bod 28, Komisia potvrdzuje, že pred zverejnením strednodobého preskúmania viacročného finančného rámca nebola schopná spoľahlivo posúdiť, či dokáže splniť cieľ na úrovni 20 %, keďže stále chýbali informácie o plánovaných výdavkov z fondov EŠIF na obdobie VFR, a preto v tom čase neboli k dispozícii spoľahlivé údaje. Komisia posúdila pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania, z ktorého vyplynulo,že v období rokov 2014 – 2020 dosiahne celková výška výdavkov súvisiacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpovedá približne 18,9 % za celé obdobie finančného plánovania.

43

Plánované opatrenia týkajúce sa klímy so zodpovedajúcimi koeficientmi sú uvedené v operačných programoch (OP) Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF). Indikatívne pridelené rozpočtové prostriedky z ENRF na jednotlivé opatrenia sú uvedené vo výročných implementačných správach, ktoré predkladajú členské štáty (od mája 2016). Na základe finančnej tabuľky uvedenej v týchto správach a na základe kľúčových vlastností podporených operácií, ktoré budú uvedené vo výročných správach členských štátov o operáciách (podľa článku 97 ods. 1 písm. a) ENRF), bude Komisia môcť neustále monitorovať úroveň výdavkov, ako aj všetky zmeny indikatívneho príspevku na zmenu klímy, ktorý je uvedený v OP.

44

Keďže procesy plánovania sú už v plnej miere dokončené, Komisia už dokáže zhromaždiť spoľahlivé údaje týkajúce sa aktualizovaných odhadov týchto programov, pokiaľ ide o výdavky na ochranu klímy, a zverejnila súčasný stav v kontexte preskúmania VFR v polovici trvania. Ak by sa tento postup vykonal na základe predbežných údajov z rokov 2014 – 2016, vychádzal by z nepresných údajov, a preto by mohol viesť k chybným výpočtom a nesprávnym interpretáciám.

45

Komisia sa domnieva, že najviac relevantné je zamerať sledovanie výdavkov v oblasti klímy na viazané rozpočtové prostriedky/plánované a schválené výdavky, pretože údaje o skutočných výdavkoch by sa nedali užitočne využiť na zlepšenie zohľadňovania problematiky klímy vzhľadom na časové oneskorenie medzi plánovaním a výdavkami. Komisia sa takisto domnieva, že sledovanie finančných vstupov z rozpočtu EÚ nemožno dať do zmysluplnej príčinnej súvislosti s dosahovaním cieľov EÚ pre oblasť klímy a energetiky, ani s odhadovanou úrovňou investičných potrieb.

Zavedenie prístupu sledovania na úrovni plánovaných výdavkov predstavuje prvý prirodzený a nevyhnutný krok na dosiahnutie lepšieho začlenenia klimatických hľadísk do všetkých programov EÚ. Inherentné riziko identifikované Dvorom audítorov je prítomné vo všetkých rozpočtových plánoch. Komisia súhlasí s Dvorom audítorov v tom, že plánované výdavky sa nepremietnu vždy do platieb, ale poukazuje na to, že v priemere sa realizovalo 97 % celkových rozpočtových záväzkov EÚ za rok 2015, a na základe toho možno konštatovať, že existujúci systém sledovania záväzkov ex ante predstavuje účinnú náhradnú premennú aj v prípade výdavkov. Komisia takisto poukazuje na to, že metodiky použité na výpočet 34 % a 49,3 % sú rozdielne z hľadiska prístupu a rozsahu.

46

Komisia pravidelne kontroluje údaje a zmeny zapracúva do plánovania v rámci ročného rozpočtového postupu a plnenia ročného rozpočtu. Komisia sa v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania takisto zaviazala, že posúdi pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v strednodobých preskúmaniach programov viacročného finančného rámca. Komisia považuje existujúce systémy sledovania a podávania správ za primerané a momentálne nepovažuje za potrebné zaviesť žiadne ďalšie požiadavky týkajúce sa podávania správ.

47

Komisia potvrdzuje, že cieľ na úrovni 20 % sa týka výlučne rozpočtových výdavkov EÚ, a domnieva sa, že do sledovania finančného cieľa by nebolo vhodné miešať nefinančné prvky.

Zároveň uznávame, že by sa malo zlepšiť prepojenie medzi výdavkami, mobilizovanými opatreniami a výsledkami. V kontexte rôznych výdavkových programov a v závislosti od toho, v akej miere sa zameriavajú na investície do opatrení v oblasti klímy, boli stanovené výstupové a výsledkové ukazovatele, pričom určité spoločné ukazovatele možno združiť na úrovni EÚ. Tieto spoločné ukazovatele boli vytvorené na základe osvojovania si poznatkov v oblasti politík v rámci daného osobitného programu (t. j. ukazovateľ emisií skleníkových plynov z poľnohospodárstva sa zahrnie do monitorovacieho a hodnotiaceho rámca spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). V prípade financovaných investícií do infraštruktúry sa vymedzí výstupový ukazovateľ znižovania objemu emisií skleníkových plynov špecifický pre EFRR).

Ak napriek tomu však v súčasnosti nie je technicky možné zostaviť konsolidované údaje napríklad v oblasti znižovania objemu emisií skleníkových plynov z činností financovaných z rozpočtu EÚ.

48

Spoločné ukazovatele EFRR majú spoločné vymedzenia odporúčané v usmernení Komisie⁷, ktoré sa pred dokončením prerokovali s odborníkmi členského štátu. Hoci bolo možné navrhnúť metodiku na meranie zníženia GHG v rámci úspor z obnoviteľnej energie z piesku, nepodarilo sa dosiahnuť zhodu a existuje viacero metód v prípade iných podobných výpočtov v iných oblastiach. Všetky údaje získané pomocou spoločných alebo špecifických ukazovateľov bude možné zhodnotiť a v budúcnosti môžu prispieť k osvojeniu si ďalších poznatkov v oblasti politík.

49

Komisia sa domnieva, že vo väčšine ohľadov sa podarilo dosiahnuť pokrok v oblasti zohľadňovania problematiky klímy a dosiahnutie stanoveného cieľa je reálne. Komisia sa odvoláva na nedávnu analýzu uvedenú v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania, ktoré bolo zverejnené 14. septembra (ako Komisia uvádza napríklad vo svojej odpovedi na bod 28), a potvrdzuje svoj zámer pokračovať vo svojom úsilí presadiť zohľadňovanie problematiky klímy v programoch EÚ.

50

Ako sa oznamuje v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania, Komisia poukazuje na to, že plánuje posúdiť pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v strednodobých preskúmaniach jednotlivých programov, čo poskytne ďalšiu príležitosť na presadenie zohľadňovania problematiky klímy vo výdavkových programoch EÚ.

51

Komisia opakuje, že sa domnieva, že metodika dohodnutá v oblasti prístupu zameraného na sledovanie výdavkov EÚ v oblasti klímy nepredstavuje riziko z hľadiska zohľadňovania problematiky klímy, ale berie na vedomie simulácie Dvora audítorov využívajúce rozdielne koeficienty pre výdavky EÚ na poľnohospodárstvo.

Prvá zarážka

Komisia sa domnieva, že metodika, ktorú používa, bola pripravená transparentným a koordinovaným spôsobom; bola oznámená Európskemu parlamentu a Rade a nevedie k nadhodnocovaniu.

Pozri aj odpoveď Komisie na bod 53.

Druhá zarážka

Klimatické koeficienty pre rozvoj vidieka boli takisto stanovené transparentným spôsobom, v súlade s politickým cieľom na úrovni 20 %.

Tretia zarážka

Komisia sa domnieva, že jej odhady celkového príspevku oboch fondov SPP na opatrenia v oblasti klímy sú založené na dohodnutej metodike EÚ; podrobné údaje o tejto problematike sa každoročne uvádzajú v programových vyhláseniach, ktoré sú sprievodnými dokumentmi k návrhu rozpočtu.

Ako Komisia uvádza vo svojej odpovedi na bod 35, súbor zásad, ktoré v roku 2015 vytvorila skupina organizácií medzinárodnej pomoci na sledovanie zmierňujúceho účinku svojich operácií, Komisia nepovažuje za náležité kritérium, pokiaľ ide o prístup dohodnutý na úrovni EÚ. Komisia zdôrazňuje, že výpočty, ktoré Dvor audítorov použil v správe, sa líšia od výpočtov dohodnutých na úrovni EÚ, ktoré sú dostatočne konzervatívne.

Štvrtá zarážka

Pokiaľ ide o RP7, Horizont 2020 stelesňuje v tejto oblasti značný nárast objemu výskumu. Odhaduje sa, že v rámci časti Spolupráca RP7 sa na opatrenia v oblasti klímy prispelo sumou 2,4 miliardy EUR (v období rokov 2007 – 2013), zatiaľ čo len počas prvých dvoch rokov (2014 – 2015) programu Horizont 2020 dosiahla táto suma 3,2 miliardy EUR.

Napriek tomu je už pripravený akčný plán na dosiahnutie ďalšieho nárastu v tejto oblasti (pozri odpoveď Komisie na bod 60) s cieľom dosiahnuť plánovanú úroveň výdavkov (ako indikatívny cieľ) stanovenú v nariadení o programe Horizont 2020.

53

Komisia berie na vedomie simulácie Dvora audítorov využívajúce rozdielne metodiky a všeobecné zásady, na ktorých sa dohodli niektoré organizácie medzinárodnej pomoci, ale opakuje svoj záväzok k prístupu EÚ. Metóda, ktorú používa Komisia, je správna, bola pripravená transparentným a koordinovaným spôsobom, je založená na ukazovateľoch z Ria a bola oznámená Európskemu parlamentu a Rade.

Prínos krížového plnenia pre opatrenia v oblasti klímy možno posúdiť uplatnením ukazovateľa z Ria na úrovni 40 % na 20 % podiel neekologizačných priamych platieb. Rovnako ako v prípade všetkých ostatných výpočtov ide o náhradnú premennú založenú na sankčnom systéme krížového plnenia. Komisia sa však domnieva, že vplyv neekologizačných priamych platieb na oblasť klímy na úrovni 8 % nie je nadhodnotený vzhľadom na prínosy krížového plnenia a priamych platieb pre oblasť klímy.

Pozri odpoveď Komisie na bod 51.

Rámček 3 – Chýbajúce vhodné odôvodnenie príspevku neekologizačných priamych platieb ku klíme

Pozri odpoveď Komisie na bod 51.

54

Komisia sa domnieva, že uplatnené prvky sú dostatočne konzervatívne.

Pozri odpoveď Komisie na bod 51 prvá zarážka.

55

Pri sledovaní výdavkov z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v oblasti klímy sa dodržiava zásada uplatňovania ukazovateľa na politické ciele, ako sa uvádza v oblastiach zamerania a prioritách Únie v oblasti rozvoja vidieka. Keďže členský štát môže plánovať opatrenia flexibilným spôsobom, v závislosti od ich očakávaného príspevku k týmto rôznym cieľom, sledovanie sa musí uskutočňovať na úrovni týchto priorít EPFRV, a nie na úrovni opatrenia.

Vzhľadom na túto intervenčnú logiku a na zásadu zdieľaného hospodárenia, členské štáty určujú, ku ktorej priorite alebo oblasti zamerania dané opatrenie prispieva najviac.

Napríklad opatrenie 13 v rámci schémy zameriavajúcej sa na oblasti s prírodnými prekážkami bolo naplánované v rámci štyroch rôznych priorít/oblastí zamerania. Členské štáty, ktoré opatrenie 13 naplánovali v rámci priority č. 4, ho považujú za relevantnejšie na dosiahnutie cieľov tejto priority.

Spoločná odpoveď Komisie na body 56, 57, 58 a rámček 4

Komisia berie na vedomie úvahy Dvora audítorov o nedostatkoch metodiky sledovania EPFRV a simulácie založené na rôznych prístupoch.

Súčasná metodika sledovania EPFRV sa snaží nájsť rovnováhu medzi poskytnutím primerane spoľahlivého odhadu výdavkov týkajúcich sa klímy a minimalizáciou administratívnej záťaže a nákladov.

Prístup navrhnutý Dvorom audítorov, ktorý spočíva v uplatňovaní rôznych klimatických koeficientov na rôzne opatrenia/operácie v rámci konkrétnych oblastí zamerania a priorít Únie, by zvýšil presnosť, ale viedol by aj k zvýšeniu administratívnej záťaže vnútroštátnych a regionálnych orgánov.

Priorite č. 4 treba priradiť ukazovateľ 100 %, pretože zahŕňa opatrenia, ktoré prispievajú k ochrane životného prostredia a k posilneniu pružnosti ekosystémov pri prispôsobovaní sa zmene klímy. Vzhľadom na rôznorodosť, rozmanitosť a zložitosť operácií v rámci priority Únie č. 4 (napr. opatrenia týkajúce sa klímy a ochrany životného prostredia v poľnohospodárstve), rozlišovanie podľa jednotlivých opatrení/operácií by spôsobilo, že sledovanie by bolo pre členské štáty veľmi zaťažujúce a náročné.

Opatrenie zameriavajúce sa na oblasti s prírodnými prekážkami v rámci EPFRV je dôležité, aby sa zabránilo opusteniu pôdy a zachovala sa environmentálna a hospodárska hodnota obrábania oblastí s prírodnými prekážkami. Pomáha zachovávať poľnohospodárske ekosystémy, ktoré by bez podpory mohli zaniknúť, a to je dôležité z hľadiska adaptácie na zmenu klímy, aj z hľadiska zmiernenia zmeny klímy (napr. pasienky). Nový prístup označovania založený na spoločne dohodnutých biofyzikálnych kritériách, ktorý sa má zaviesť počas súčasného programového obdobia, povedie k silnejšiemu zameraniu na zachovanie obrábania najzraniteľnejšej poľnohospodárskej pôdy, a tak sa zvýši dôležitosť tohto opatrenia z hľadiska zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy.

59

Komisia sa domnieva, že osobitné metodiky sledovania uvedené v programovom vyhlásení EPFRV a programu LIFE, ktoré sa uvádzajú v tomto bode, boli dohodnuté v rámci metodiky sledovania EÚ, ktorá bola vytvorená, aby sa používala počas súčasného programového obdobia.

60

Pokiaľ ide o RP7, Horizont 2020 stelesňuje v tejto oblasti značný nárast objemu výskumu. Hoci nie je možné vykonať priame porovnania celého programu, odhaduje sa, že v rámci časti Spolupráca RP7 sa na opatrenia v oblasti klímy počas siedmich rokov trvania programu (2007 – 2013) prispelo sumou 2,4 miliardy EUR, zatiaľ čo posledné potvrdené údaje len za prvé dva roky (2014 – 2015) v rámci porovnateľných „plánovateľných“ častí programu Horizont 2020 dosiahli výšku 3,2 miliardy EUR. Preto aktuálne údaje vyjadrujú pozitívny signál, pokiaľ ide o záväzok Komisie, a to aj napriek tomu, že sú nižšie ako pôvodná úroveň plánovaných výdavkov.

V úvodoch k „hlavným“ pracovným programom na obdobia rokov 2014 – 2015 a 2016 – 2017 sa uvádzajú jasné indikácie výdavkov týkajúcich sa klímy prostredníctvom príslušných odkazov na výzvy/témy (ak to bolo vhodné). Útvary Komisie v tejto súvislosti dôkladne a priebežne monitorujú všetky témy pracovných programov v rámci programu Horizont 2020, pokiaľ ide o výdavky týkajúce sa klímy, s cieľom zmerať pokrok smerom k dosiahnutiu úrovne plánovaných výdavkov v rámci programu Horizont 2020.

Ďalšiu podporu v tomto smere poskytuje aj akčný plán, ktorý bol spustený minulý rok. Okrem toho, v rámci prebiehajúceho procesu strategického plánovania na roky 2018 – 2020 sa uznáva dôležitosť zohľadňovania opatrení v oblasti klímy a zvyšovania súvisiacich výdavkov. Po dokončení procesu strategického plánovania možno začať riešiť viac kvantitatívnych aspektov na roky 2018 – 2020.

61

Príspevok iniciatív zdola nahor k opatreniam v oblasti klímy nemožno odhadnúť, pokým sa nevyberú konkrétne projekty, ktorým sa poskytne financovanie, pričom v jednotlivých rokoch sa môže tento príspevok výrazne líšiť.

62

Komisia dôkladne monitoruje vývoj tohto ukazovateľa a ešte má určitý manévrovací priestor. Kým dôjde k schváleniu nasledujúcich pracovných programov (približne v jeseni 2017), Komisia aktualizuje údaje, aby presnejšie stanovila súčasný stav a rozpočet na roky 2018 – 2020. Ako sa podrobne uvádza v odpovedi Komisie na bod 28, v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania sa takisto výslovne zvýrazňujú prvky, ktoré by mali pomôcť prehĺbiť zohľadňovanie problematiky klímy v programe Horizont 2020.

63

Proces strategického plánovania na roky 2018 – 2020 práve prebieha a označuje opatrenia v oblasti klímy za silnú prioritu. Po dokončení procesu strategického plánovania možno začať riešiť viac kvantitatívnych aspektov na roky 2018 – 2020 vrátane rozpočtových prostriedkov pridelených na opatrenia v oblasti klímy.

64

Akčný plán Komisie by mali doplniť „vyčísliteľné ciele“. Tieto ciele je však najlepšie stanovovať až pri vypracovaní návrhov pracovných programov na roky 2018 – 2020, ktoré ešte nie sú dokončené.

65

Komisia potvrdzuje, že v rámci predchádzajúceho VFR neexistujú porovnateľné údaje, pokiaľ ide o výdavky týkajúce sa klímy. Komisia sa zároveň domnieva, že výrazné zvýšenie výdavkov na ochranu klímy, ktoré Dvor audítorov odhaduje v prípade niektorých programov (predovšetkým v bode 69), všeobecne potvrdzujú rozsah hrubých odhadov Komisie zo začiatku VFR.

67

Komisia sa domnieva, že hlavný prínos sledovania výdavkov v oblasti klímy v rozpočte EÚ spočíva v podpore toho, aby návrhy výdavkových opatrení vo všetkých programoch EÚ boli šetrné ku klíme. Uznávame, že príklady uvedené v tomto odseku neumožňujú vyvodenie všeobecnejších záverov a môžu slúžiť len ako názorné príklady.

70

Komisia zdôrazňuje, že cieľom jej prístupu zohľadňovania problematiky klímy je začleniť klimatické hľadiská do rozpočtových nástrojov EÚ a že zmena štruktúry výdavkov týkajúcich sa klímy odráža zmeny vo výdavkových prioritách v jednotlivých programoch a úlohy rôznych zdrojov financovania, ktoré sú dostupné na úrovni krajiny.

71

Odlišnosti vo výdavkoch týkajúcich sa klímy medzi programami jednotlivých krajín vo veľkej miere odrážajú odvetvové priority danej krajiny, a preto ich nemožno považovať za náznak väčšieho alebo menšieho záväzku voči opatreniam v oblasti klímy.

75

V rámci podrobných rokovaní o plánovaní sa výslovne nehovorilo o zacielení činností v oblasti výskumu a inovácií na konkrétne odvetvia alebo klastre (ako napríklad nízkouhlíkové hospodárstvo). Na rokovanie o cieľoch v oblasti výskumu a inovácií sa vzťahovala ex ante kondicionalita týkajúca sa inteligentnej špecializácie. Ak by Komisia zasiahla s cieľom dosiahnuť silnejšiu orientáciu na oblasť klímy, pokiaľ ide o výskum a inovácie v nemeckých a rumunských operačných programoch, bolo by to v rozpore s právne stanovenou ex ante kondicionalitou týkajúcou sa stratégií pre inteligentnú špecializáciu, v prípade ktorej je nevyhnutný proces zdola nahor. Útvary Komisie pozorujú, že udržateľná energia a klíma predstavujú jednu z hlavných priorít týchto stratégií.

76

Komisia poznamenáva, že programy Európskeho sociálneho fondu (ESF) môžu reagovať na všetky zmeny v dopyte po ekologických zručnostiach, ak tieto zmeny nastanú a v čase, keď nastanú.

Spoločná odpoveď Komisie na body 77 až 79

Komisia poznamenáva, že hoci spoločný príspevok všetkých EŠIF na opatrenie v oblasti klímy presahuje 25 %, individuálny príspevok jednotlivých fondov musí byť nevyhnutne rozdielny v závislosti od toho, ako úzko sú ich špecifické primárne poslania prepojené s opatreniami v oblasti klímy. V prípade ESF môže byť tento príspevok len nepriamy, najmä prostredníctvom investícií do ekologických zručností, ktoré zase úzko súvisia s vývojom na trhu práce, a teda sú riadené dopytom.

Komisia poznamenáva, že monitorovací systém na sledovanie príspevku ESF na opatrenie v oblasti klímy sa počas finančného obdobia 2014 – 2020 posilnil, predovšetkým prostredníctvom začlenenia opatrenia v oblasti klímy ako „sekundárnej témy“ pri sledovaní príspevku ESF.

Komisia však napriek tomu priznáva, že príspevok ESF na opatrenie v oblasti klímy možno lepšie zhodnotiť, a v tomto smere v budúcnosti zváži potenciálne možnosti.

81

V rámci najnovšej reformy SPP došlo k výraznému prehodnoteniu rozsahu krížového plnenia s ohľadom na to, či sú požiadavky kontrolovateľné, zamerané priamo na poľnohospodárov a prepojené s poľnohospodárskou činnosťou. V dôsledku toho došlo k skráteniu zoznamu dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok o viac ako 50 % (z 15 na 7) a počet povinných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia sa znížil z 18 na 13.

82

Komisia nesúhlasí s názorom, že ekologizácia priamych platieb sa opiera prevažne o predchádzajúce dobré poľnohospodárske a environmentálne podmienky. Požiadavky týkajúce sa oblasti ekologického záujmu a diverzifikácie plodín sú nové a ochrana trvalých pasienkov sa výrazne posilnila, napríklad prostredníctvom úplnej ochrany environmentálne citlivého trvalého trávneho porastu a prostredníctvom obmedzených možností rozorávania trvalého trávneho porastu.

Komisia je takisto presvedčená, že ekologizácia priamych platieb má významný dosah, a nie len obmedzený dosah. Dosah korektne odráža súvislosť medzi klímou a tromi poľnohospodárskymi postupmi. Hoci sa ekologizačné požiadavky netýkajú všetkých poľnohospodárov, z dostupných informácií vyplýva, že sa týkajú 72 % celkovej poľnohospodárskej plochy, čo je z hľadiska opatrenia v oblasti klímy ešte relevantnejšie.

84

Zohľadňovanie problematiky klímy nevyžaduje od každého regiónu/členského štátu, aby zvýšili investície do zmiernenia zmeny klímy alebo do adaptácie na zmenu klímy. Opatrenie v oblasti klímy je nutné dôsledne posúdiť v rámci analýzy SWOT a identifikácie potrieb a zhodnotiť v porovnaní s ostatnými prioritami. V dvoch programových obdobiach sa základ porovnávania zmenil. Predovšetkým účinok hospodárskej krízy v mnohých oblastiach viedol k tomu, že bolo potrebné vo väčšej miere posilniť hospodársku situáciu v odvetví poľnohospodárstva, ktoré bolo zasiahnuté krízou. V tomto kontexte nemožno považovať za negatívny výsledok, že došlo k stabilizácii výdavkov týkajúcich sa klímy (aj keď to nemožno presne kvantifikovať, pretože na to chýbajú vhodné metodiky).

85

Stanovovanie výberových kritérií je zodpovednosťou členských štátov. Komisia poskytla usmernenie k potenciálu z hľadiska opatrenia v oblasti klímy v rámci EPFRV, ktoré obsahuje odporúčanie ako stanovovať výberové kritériá.

89

Už v minulom programovom období sa podarilo čiastočne dosiahnuť cieľ prispôsobiť rybolovnú kapacitu dostupným zdrojom prostredníctvom finančnej podpory opatrení na riadenie rybárskej flotily. To vysvetľuje zníženú podporu opatrení na riadenie rybárskej flotily v rámci ENRF v porovnaní s predchádzajúcim obdobím v rámci Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo.

Závery a odporúčania

91

Komisia zdôrazňuje, že snaha zvýšiť výdavky v oblasti klímy prinajmenšom na 20 % rozpočtu EÚ je politický záväzok, ktorého účelom je dosiahnuť zohľadňovanie opatrení v oblasti klímy v rámci všetkých programov EÚ.

92

Komisia sa domnieva, že vo všeobecnosti sa dosiahol významný pokrok, pokiaľ ide o začlenenie klimatických hľadísk do tvorby programov a takisto pokiaľ ide o vytvorenie jedinečného kvantifikovaného prístupu zohľadňovania, ktorý v súčasnosti poskytuje jasnú základnú líniu.

Komisia však poznamenáva, že potenciálny individuálny príspevok jednotlivých fondov musí byť rozdielny v závislosti od toho, ako úzko sú ich špecifické primárne poslania prepojené s opatrením v oblasti klímy. Je preto nevyhnutné, aby sa v rámci každého fondu používali odlišné systémy určené na plánovanie a monitorovanie príspevkov.

Komisia sa napriek tomu domnieva, že vo všeobecnosti možno konštatovať, že smeruje k dosiahnutiu cieľa na úrovni 20 %, hoci uznáva, že je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, ako sa uvádza v preskúmaní VFR v polovici trvania.

93

Komisia zdôrazňuje, že cieľ na úrovni 20 % bol oznámený ako prvok prístupu zohľadňovania problematiky klímy v rozpočte EÚ, ktorý samotný je prvkom prístupu EÚ, prostredníctvom ktorého EÚ reaguje na investičné potreby súvisiace so zmenou klímy (pozri odpoveď Komisie na bod 24).

Prístup zohľadňovania problematiky klímy v rozpočte EÚ preukazuje záväzok EÚ vykonávať opatrenia v oblasti klímy a prevziať v tomto smere vedúce postavenie, podobne ako všetky opatrenia EÚ zamerané na boj proti zmene klímy.

Ako sa objasňuje v odpovedi na bod 28, Komisia posúdila pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní VFR v polovici trvania.

94

Keďže procesy plánovania sú už dokončené, Komisia už dokáže zhromaždiť spoľahlivé údaje týkajúce sa aktualizovaných odhadov týchto programov, pokiaľ ide o výdavky na ochranu klímy, a zverejnila súčasný stav v kontexte preskúmania VFR v polovici trvania. Ak by sa tento postup vykonal na základe údajov z rokov 2014 – 2016, vychádzal by z nepresných údajov, a preto by mohol viesť k chybným interpretáciám.

V preskúmaní VFR v polovici trvania sa odhaduje, že v období rokov 2014 – 2020 dosiahne celková výška výdavkov súvisiacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpovedá približne 18,9 % za celé obdobie finančného plánovania.

95

Komisia zdôrazňuje, že metóda EÚ na sledovanie výdavkov v oblasti klímy razí cestu kvantifikovanému prístupu zameranému na monitorovanie rozpočtových výdavkov. Existujú teda možnosti na jej ďalšie zlepšovanie, ale celkovo je táto metodika spoľahlivá a transparentná.

Odporúčanie 1 – Rozsiahla viacročná konsolidácia

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním, pokiaľ ide o vykonanie rozsiahlej viacročnej konsolidácie s cieľom určiť, či plánované výdavky na oblasť klímy smerujú k dosiahnutiu cieľa na úrovni 20 %, a považuje ho za splnené v kontexte preskúmania VFR v polovici trvania. Komisia plánuje naďalej každoročne monitorovať dosiahnutý pokrok v kontexte prípravy návrhov ročných rozpočtov.

Odporúčanie 2 – Komplexný rámec pre predkladanie správ

a)

Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním.

Komisia súhlasí s tým, že v príslušných výročných správach o činnosti podľa potreby poukáže na relevantné aspekty opatrení v oblasti klímy a uvedie pokrok dosiahnutý v tejto oblasti. V novej výročnej správe o hospodárení a plnení rozpočtu (oddiel 1) sa uvádza zhrnutie plnenia rozpočtu EÚ na základe najnovších dostupných podkladov o výsledkoch dosiahnutých pomocou rozpočtu EÚ. Táto správa čerpá informácie z výročných správ o činnosti, z rozpočtových programových vyhlásení a z iných zdrojov, akými sú napríklad správy o hodnotení a vykonávaní programov EÚ. V správe sa uvádza súhrnné zhrnutie, pričom podrobnejšie informácie o programových cieľoch a pokroku dosiahnutom v oblasti plnenia ukazovateľov sú k dispozícii vo výročných správach o činnosti a v programových vyhláseniach.

Komisia nesúhlasí s odporúčaním podávať správy o finančných nástrojoch v súvislosti so sledovaním rozpočtového úsilia zameraného na dosiahnutie cieľa na úrovni 20 %.

b)

Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.

c)

Komisia s týmto odporúčaním nesúhlasí. Komisia je oddaná úsiliu zlepšovať úroveň podrobnosti údajov, ale nie je jasné, aké by boli následky takéhoto dodatočného administratívneho zaťaženia na Komisiu a členské štáty. Komisia posúdi možnosť rozlišovať medzi zmiernením a adaptáciou, ak v budúcnosti dôjde k revízii metodiky, a zdôrazňuje, že tieto dve oblasti sú úzko prepojené.

96

Komisia súhlasí s tým, že treba vynaložiť ďalšie úsilie na docielenie zohľadňovania problematiky klímy v rámci všetkých programov EÚ. Politický cieľ na úrovni 20 % bol stanovený na podporu zohľadňovania (pozri aj odpoveď Komisie na bod 25). Komisia považuje takúto flexibilitu vo vzťahu k cieľu na úrovni 20 % za primeranú pri tvorbe inovačného prístupu zameraného na zohľadňovanie problematiky klímy a sledovanie výdavkov v oblasti klímy. V rámci prístupu EÚ zameraného na zohľadňovanie problematiky klímy sa vyvíja úsilie na začlenenie aspektov problematiky klímy do všetkých politík, pričom cieľ na úrovni 20 % sa využíva na jej podporu zohľadňovania.

Ako sa objasňuje v odpovedi Komisie na bod 28, Komisia posúdila pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní VFR v polovici trvania.

Odporúčanie 3 – Posúdenie potrieb vyplývajúcich zo zmeny klímy

Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním.

Komisia súhlasí s tým, že pri navrhovaní nového celkového politického cieľa zohľadní potreby vyplývajúce zo zmeny klímy a potenciál jednotlivých oblastí prispieť k jeho naplneniu. Komisia nesúhlasí s plánovaním špecifických príspevkov za každú oblasť alebo za každý program.

97

Komisia sa domnieva, že v oblasti zohľadňovania problematiky klímy v rámci rozpočtu EÚ sa podarilo dosiahnuť dostatočný pokrok a že metodika EÚ je transparentná a vhodná na stanovený účel.

Pokiaľ ide o charakter výdavkov na ochranu klímy v rámci rôznych nástrojov, Komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 29. Komisia poukazuje na to, že právne texty sa odlišujú, pokiaľ ide o začlenenie politického cieľa zohľadňovania problematiky klímy, ktorý je v niekoľkých prípadoch uvedený ako politická ambícia v preambule, a nie ako právne záväzný cieľ. Pozri aj odpovede Komisie na body 25 a 26.

Komisia uviedla svoje predpoklady výdavkov týkajúcich sa klímy do roku 2020 v kontexte preskúmania VFR v polovici trvania

98

Prístup EÚ zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy bol vytvorený na základe medzinárodných postupov; v rámci tohto prístupu sa vyvinula metodika kvantifikovaného sledovania, ktorá dosahuje rovnováhu medzi administratívnym zaťažením a spoľahlivosťou údajov.

Komisia berie na vedomie výpočty Dvora audítorov založené na iných metódach sledovania výdavkov v oblasti klímy, ale domnieva sa, že tieto metódy by sa nemali uprednostňovať pred inovačným a podrobným prístupom zohľadňovania, ktorý bol dohodnutý v rámci EÚ.

99

Komisia uznáva, že existuje možnosť, že s využitím súčasnej metodiky mohlo v prípade určitých výdavkových prvkov dôjsť k nadhodnoteniu alebo podhodnoteniu relevantnosti z hľadiska klímy. Zároveň nepovažujeme súbor zásad, ktoré v roku 2015 vytvorila skupina organizácií medzinárodnej pomoci na sledovanie zmierňujúceho účinku svojich operácií, za náležité kritérium, pokiaľ ide o prístup dohodnutý na úrovni EÚ. Metóda, ktorú používa Komisia, je správna, bola pripravená transparentným a koordinovaným spôsobom a bola oznámená Európskemu parlamentu a Rade.

Komisia vypracúva odhady celkového príspevku oboch fondov SPP na opatrenia v oblasti klímy na základe správnej metodiky, pričom podrobné údaje o tejto problematike sú uvedené v programových vyhláseniach, ktoré sú sprievodnými dokumentmi k návrhu rozpočtu.

Komisia je presvedčená, že v prípade ekologizačných priamych platieb dosah korektne odráža súvislosť medzi klímou a tromi poľnohospodárskymi postupmi.. Pokiaľ ide o neekologizačné priame platby, ich prínos pre opatrenia v oblasti klímy v spojení s krížovým plnením možno posúdiť uplatnením ukazovateľa z Ria na úrovni 40 % na 20 % podiel neekologizačných priamych platieb. Rovnako ako v prípade všetkých ostatných výpočtov ide o náhradnú premennú založenú na sankčnom systéme krížového plnenia. Komisia je však presvedčená, že vplyv neekologizačných priamych platieb na klímu na úrovni 8 % nie je nadhodnotený, ak z hľadiska klímy zohľadníme prínosy krížového plnenia a priamych platieb. Tento výpočet v plnej miere dodržuje zásadu konzervatívnosti.

100

Komisia vypracúva odhady celkového príspevku oboch fondov SPP na opatrenia v oblasti klímy na základe správnej metodiky, pričom podrobné údaje o tejto problematike sú uvedené v programových vyhláseniach, ktoré sú sprievodnými dokumentmi k návrhu rozpočtu.

Odporúčanie 4 – Oprava nadhodnotení

Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním. Z dôvodu predvídateľnosti, konzistentnosti a transparentnosti je potrebné, aby metodika sledovania bola počas súčasného VFR stabilná. Komisia však posúdi možnosti doladenia metodiky sledovania EPFRV na programové obdobie nasledujúce po roku 2020 bez toho, aby došlo k zvýšeniu administratívnej záťaže.

101

Akčný plán Komisie sa doplní o podrobnejšie, vyčísliteľné ciele. Najvhodnejší čas na ich stanovenie však bude až pri vypracovaní návrhov pracovných programov na roky 2018 – 2020, ktoré ešte nie sú dokončené.

102

Komisia uznáva, že vo viacerých programoch je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie zohľadňovania, ale domnieva sa, že osobitné akčné plány na zvýšenie výdavkov na ochranu klímy by nemali pridanú hodnotu.

Odporúčanie 5 – Vypracovať akčné plány

Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním.

Ako sa uvádza v preskúmaní VFR v polovici trvania, Komisia posúdi možnosti na zvýšenie klimatickej relevantnosti v kontexte preskúmaní jednotlivých programov a politík v polovici trvania. Na základe výsledkov týchto preskúmaní Komisia zváži nápravné opatrenia. Vytváranie individuálnych akčných plánov by nebolo vhodné, pretože v rámci jednotlivých programov už sú k dispozícii procesy na stanovovanie priorít v závislosti od spôsobu hospodárenia.

103

Komisia sa domnieva, že sledovanie viazaných rozpočtových prostriedkov predstavuje potrebný prvý krok k lepšiemu začleneniu opatrení v oblasti klímy do rozpočtu EÚ, pričom poskytuje primeranú náhradnú premennú vyvažujúcu administratívnu záťaž spojenú s dodatočnou vrstvou monitorovania. Súčasné odhady sú skutočne vypracované na základe plánovaných výdavkov (návrhu rozpočtu), ale sú aktualizované na základe skutočného odhlasovaného rozpočtu a opravných listov. Komisia posúdi nákladovú účinnosť vypracovania odhadov ex post na základe skutočných záväzkov. Výpočty založené na skutočných platbách by však viedli k dodatočnej administratívnej záťaži, pretože platby môžu trvať roky a môžu sa na ne vzťahovať finančné opravy. Komisia však dokáže vypracovať odhad, pretože približne 97 % viazaných rozpočtových prostriedkov sa stáva platobnými rozpočtovými prostriedkami.

Komisia súhlasí s tým, že je potrebné posilniť zameranie na výsledky dosiahnuté pomocou výdavkov EÚ. V rámci súčasného rámca plnenia stanoveného zákonodarcom sú však k dispozícii ukazovatele v oblasti klímy zamerané len na výdavky a tieto ukazovatele nemožno agregovať na úrovni rozpočtu EÚ. Pri zostavovaní rámca plnenia, pokiaľ ide o nasledujúci VFR, sa zohľadnia získané poznatky.

Odporúčanie 6 – Vypracovať ukazovatele monitorovania skutočných výdavkov na opatrenia v oblasti klímy a súvisiacich výsledkov

a)

Komisia v tejto fáze nesúhlasí s odporúčaním vypracovať nový systém monitorovania. Viedol by k zvýšeniu úrovne administratívnej záťaže členských štátov, čo sa v rámci platných právnych predpisov nepredpokladalo a nie je to zahrnuté v partnerských dohodách a operačných programoch. Komisia bude aj naďalej využívať zavedené systémy monitorovania, ktoré poskytujú aj údaje o výdavkoch.

b)

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním a vykoná ho tak, ako sa vysvetľuje v ďalšom texte.

Komisia posilní a zlepší porovnateľnosť ukazovateľov výsledkov týkajúcich sa klímy vo všetkých rozpočtových oblastiach EÚ a v kontexte ďalšieho VFR zváži možnosti zaviesť ukazovatele výsledkov týkajúce sa klímy s cieľom posúdiť príspevok z rozpočtu EÚ na opatrenie v oblasti klímy, najmä s cieľom posúdiť objem emisií skleníkových plynov a jeho znižovanie, ku ktorému došlo v dôsledku opatrení financovaných EÚ.

c)

Komisia súhlasí s týmto odporúčaním, ktoré považuje za vykonané, ako sa vysvetľuje v ďalšom texte.

Komisia bude aj naďalej aktívne podporovať výmenu osvedčených postupov aj v špecifickej oblasti ukazovateľov výsledkov týkajúcich sa klímy. Napríklad expertná skupina pre monitorovanie a hodnotenie SPP už poskytuje fórum na výmenu osvedčených postupov v oblasti hodnotenia SPP vrátane takýchto ukazovateľov.

105

V rámci podrobných rokovaní o plánovaní sa výslovne nehovorilo o zacielení činností v oblasti výskumu a inovácií na konkrétne odvetvia alebo klastre (ako napríklad nízkouhlíkové hospodárstvo). Na rokovanie o cieľoch v oblasti výskumu a inovácií sa vzťahovala ex ante kondicionalita týkajúca sa inteligentnej špecializácie. Ak by Komisia zasiahla s cieľom dosiahnuť silnejšiu orientáciu na oblasť klímy, pokiaľ ide o výskum a inovácie v operačných programoch, bolo by to v rozpore s regulatórnymi požiadavkami, konkrétne by to bolo v rozpore so skutočnosťou, že stratégie pre inteligentnú špecializáciu predstavujú proces zdola nahor. V tomto kontexte je trend taký, že je pravdepodobné, že investície v oblasti výskumu a inovácií do tém týkajúcich sa nízkouhlíkovej energie budú výrazne vyššie ako sa stanovilo v programoch, čo sa pôvodne zachytilo aj v rámci metodiky sledovania.

106

Komisia zdôrazňuje, že príspevok ESF na opatrenie v oblasti klímy môže byť len nepriamy, najmä prostredníctvom investícií do ekologických zručností, ktoré zase úzko súvisia s vývojom na trhu práce, a teda sú riadené dopytom; skutočný podiel ESF pridelený na výdavky týkajúce sa klímy bude známy až po vykonaní programov.

Komisia sa preto domnieva, že pokiaľ ide o podiel ESF pridelený na výdavky týkajúce sa klímy stanovený na základe informácií oznámených členskými štátmi v rámci operačných programov ESF, môže dochádzať k podhodnoteniu očakávaného príspevku ESF na opatrenia v oblasti klímy v období rokov 2014 – 2020.

Komisia odkazuje na svoju spoločnú odpoveď na body 77 až 79.

107

Reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) viedla v porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 k výraznému zvýšeniu financovania opatrení v oblasti klímy.

108

Komisia nesúhlasí s názorom, že ekologizácia priamych platieb sa v praxi opiera prevažne o už existujúce poľnohospodárske postupy. Komisia je naopak presvedčená, že zavedenie ekologizácie výrazne prispeje k ďalším opatreniam v oblasti klímy. Požiadavky týkajúce sa oblasti ekologického záujmu a diverzifikácie plodín sú skutočne nové a ochrana trvalých pasienkov sa výrazne posilnila, napríklad prostredníctvom úplnej ochrany environmentálne citlivého trvalého trávneho porastu a prostredníctvom obmedzených možností rozorávania trvalého trávneho porastu.

V dôsledku ekologizačnej platby došlo fakticky k zvýšeniu východiskového bodu, nad rámec ktorého možno vyplácať environmentálne postupy v rámci programov rozvoja vidieka. Platby poskytnuté na typy operácií naplánované v rámci opatrenia týkajúceho sa klímy a ochrany životného prostredia v poľnohospodárstve možno realizovať len v prípade záväzkov a požiadaviek nad rámec ekologizačných povinností. Z uvedeného vyplýva, že výsledky v oblasti klímy a životného prostredia by mali byť lepšie.

109

Vo výročných implementačných správach ENRF, ktoré predkladajú členské štáty, je väčšie zameranie na monitorovanie výdavkov ENRF na opatrenia v oblasti klímy. Pozri odpoveď Komisie na bod 43.

Odporúčanie 7 – Preskúmať všetky potenciálne možnosti a zaistiť skutočný prechod k opatreniam v oblasti klímy

a)

Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním v rovnakom zmysle ako v prípade odporúčania 5, to znamená, že identifikuje oblasti s nedostatočne využitým potenciálom a posúdi možnosti a opatrenia na zvýšenie klimatickej relevantnosti v ich výdavkových programoch v kontexte jednotlivých príslušných strednodobých preskúmaní. Komisia však pre jednotlivé programy nevytvorí osobitné akčné plány týkajúce sa výdavkov na ochranu klímy.

b)

Komisia s týmto odporúčaním nesúhlasí. V tejto fáze je neuskutočniteľné a neprípustné zaviesť zmeny viacročného finančného plánovania v programoch EŠIF riadených v rámci zdieľaného hospodárenia so štruktúrami financovania, ktoré určuje vopred pridelené finančné krytie. Podobne ani vytvorenie a prijatie nových opatrení v oblasti klímy v rámci legislatívneho rámca (napr. fondu ENRF) nie je v rámci tohto programového obdobia uskutočniteľné.

Komisia zároveň posúdi možnosti na posilnenie zohľadňovania problematiky klímy v kontexte preskúmaní jednotlivých programov v polovici trvania.

1Pozri COM(2011) 500 final, časť I ods. 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf

2Pozri závery Európskej rady zo 7. februára 2013 a uznesenie Európskeho parlamentu z 13. marca 2013 o novom VFR [P7_TA(2013)0078].

3http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_sk.htm

4Pozri dekompozičnú analýzu EEA: oddiel 2.4 publikácie Trendy a projekcie v Európe 2015: správa EEA č. 4/2015.

5http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf

6http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf

7http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf

QJ-AB-16-033-SK-E    ISSN 1977-5776

S cieľom reagovať na zmenu klímy a s ňou súvisiace zásadné investičné potreby sa EÚ dohodla, že najmenej 20 % jej rozpočtu na roky 2014 – 2020 by sa malo vynaložiť na opatrenia súvisiace s klímou. Zistili sme, že na ambicióznom cieli sa pracuje a vo všeobecnosti sa zaznamenal pokrok. Existuje však závažné riziko, že 20 % cieľ sa nedosiahne bez väčšieho úsilia. Plnenie cieľa viedlo k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Pokiaľ ide o Európsky sociálny fond a oblasť poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybárstva, nedošlo k významnému posunu smerom k opatreniam v oblasti klímy.