EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx

Interneto svetainė: eca.europa.eu

Tviteris: @EUAuditors

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete. Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016

Print | ISBN 978-92-872-6642-2 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/928745 | QJ-AB-16-034-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-6607-1 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/645262 | QJ-AB-16-034-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6615-6 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/820728 | QJ-AB-16-034-LT-E

© Europos Sąjunga, 2016

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 1 ir 2 paveikslus reikia tiesiogiai kreiptis į autorių teisių subjektą.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapas | Data
APM patvirtinimas / audito pradžia | 2015.11.24
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) | 2016.9.28
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros | 2016.11.8
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis | 2016.12.7

LT
2016

Nr. 33

Specialioji ataskaita

Sąjungos civilinės saugos
mechanizmas: reagavimo
į nelaimes už ES ribų
koordinavimas buvo iš
esmės veiksmingas

(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

Audito grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šį veiklos auditą atliko III kolegija, – vadovaujama Audito Rūmų nario Karel Pinxten, – atsakinga už su išorės veiksmais, saugumu ir teisingumu susijusias išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Hans Gustaf Wessberg, jam padėjo jo kabineto vadovas Peter Eklund ir atašė Emmanuel-Douglas Hellinakis; pagrindinė vadybininkė Sabine Hiernaux-Fritsch; užduoties vadovas Michiel Sweerts; auditoriai Irko Iaconisi, Kristina Maksinen ir Dirk Neumeister.

Iš kairės į dešinę: M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen, M. Sweerts, P. Eklund.

Turinys

Santrumpos ir akronimai

Santrauka

Įvadas

Aiškinamoji informacija

Teisinis pagrindas

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

SCSM finansavimas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Komisija pasinaudojo įdiegtomis koordinavimo struktūromis, tačiau kai kurios priemonės galėjo būti geriau panaudotos

Komisija laiku aktyvavo reagavimo į ekstremaliąsias situacijas mechanizmą, tačiau galėjo sutaupyti papildomo laiko ištekliams sutelkti geriau panaudodama išankstinio įspėjimo etapą

ES civilinės saugos grupės sudarė palankias koordinavimo vietoje sąlygas, tačiau jų atrankos procesas ir ataskaitų iš vizitų vietoje teikimas turėjo trūkumų

Nors krizių nagrinėjimo metu savanoriškas fondas vis dar buvo naudojamas ribotai, Komisija, plėsdama jo taikymo sritį, atliko aktyvų vaidmenį

ES civilinės saugos grupės gavo didelę ES delegacijų paramą

Komisija pasinaudojo esamu ECHO vietos lygmens tinklu, tačiau galėjo būti siekta didesnės civilinės saugos sinergijos

Komisija, vadovaudamasi bendra JT sąranga, pripažino pagrindinį JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro vaidmenį ir patvirtino lanksčias koordinavimo struktūras

Komisija ėmėsi priemonių siekdama užtikrinti sklandų perėjimą prie atsigavimo po nelaimės etapo

Nors Komisija nustatė informacijos rinkimo, sklaidos ir mainų sistemą, yra galimybių gerinti ataskaitų teikimą

Komisijos CECIS ryšių palaikymo platforma yra naudinga informacijos mainams vykdyti, tačiau būtini tolesni patobulinimai siekiant padidinti jos poveikį

Informacijos produktai ir žemėlapiai buvo platinami plačiu mastu ir yra požymių, kad jie buvo naudingi

Komisija rengė integracinius posėdžius, kurias buvo siekiama skatinti informacijos mainus su ES įstaigomis ir pagalbos teikimo nuoseklumą

Specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais, veikdama kaip informacijos mainų forumas, sukūrė pridėtinę vertę atsakomiesiems veiksmams, tačiau turėjo būti įsteigta anksčiau

Komisija nevisapusiškai naudojasi savo dispozicijoje turima informacija, kad teiktų ataskaitas apie savo pačios ir bendrą SCSM veiksmingumą

Išvados ir rekomendacijos

I priedas. | Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, skirto nelaimėms už Sąjungos ribų valdyti, aktyvavimas
II priedas. | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas – santykiai tarp veikėjų 2016 m. rugpjūčio 31 d.
III priedas. | Trijų tikrintų nelaimių apžvalga
IV priedas. | ES epidemiologų perkėlimas į Gvinėją
V priedas. | 2014–2015 m. Ebolos viruso protrūkio įvykių laiko skalė

Komisijos atsakymas

Santrumpos ir akronimai

BiH: Bosnija ir Hercegovina

CECIS: Bendra ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistema

DG DEVCO: Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas

DG ECHO: Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generalinis direktoratas (ECHO)

DG NEAR: Kaimynystės politikos ir plėtros derybų generalinis direktoratas

DG SANTE: Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktoratas

ECDC: Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

EIVT: Europos išorės veiksmų tarnyba

ERCC: Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras

ESCS: ES civilinės saugos veiklos koordinavimas ir vertinimas (grupė)

ESD: Europos Sąjungos delegacija

EUFOR: Europos Sąjungos pajėgos

FPI: Užsienio politikos priemonių tarnyba

GOARN: Pasaulinis pranešimo apie prasidėjusias nelaimes ir reagavimo į jas tinklas

SSK: Sveikatos saugumo komitetas

OCHA: Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras

OSOCC: Virtualus operacijų koordinavimo vietoje centras

SCSM: Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

UNDAC: Jungtinių Tautų nelaimių vertinimo ir veiklos koordinavimo grupės

PMP: Pasaulio maisto programa

PSO: Pasaulio sveikatos organizacija

Santrauka

I

Nelaimės gali įvykti bet kur ir bet kada. Gamtinių ar žmogaus sukeltų nelaimių poveikis žmogui, aplinkai ir ekonomikai gali būti reikšmingas. Įvykus nelaimei, reakcija turi būti greita. Užtikrinus patikimą nelaimių valdymą, išgelbėjamos gyvybės, o veiksmingas skirtingų reagavimo tarnybų veiksmų koordinavimas yra nepaprastai svarbus sėkmingam pasirengimui nelaimėms ir reagavimui į jas.

II

Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM) buvo įdiegtas siekiant skatinti greitą ir veiksmingą nacionalinių civilinės saugos apsaugos tarnybų operatyvinį bendradarbiavimą. Juo siekiama dviejų pagrindinių tikslų. Pirma, juo siekiama sustiprinti Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių (valstybių narių ir šešių ne ES šalių) bendradarbiavimą. Antra, jo tikslas – sudaryti palankesnes koordinavimo civilinės saugos srityje sąlygas siekiant pagerinti kelio užkirtimo nelaimėms, pasirengimo joms ir reagavimo į jas sistemų veiksmingumą.

III

Mechanizmą valdo Europos Komisija. Mes tikrinome, ar nuo 2014 m. pradžios Komisija iš esmės sudarė palankias veiksmingo reagavimo į nelaimes už Sąjungos ribų koordinavimo sąlygas taikydama SCSM. Mes tą atlikome, nagrinėdami SCSM aktyvavimus reaguojant į tris neseniai įvykusias tarptautines nelaimes: potvynius Bosnijoje ir Hercegovinoje (2014 m.), Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje (2014–2016 m.) ir žemės drebėjimą Nepale (2015 m.)

IV

Mes darome išvadą, kad nuo 2014 m. pradžios Komisija iš esmės sudarė palankias veiksmingo reagavimo į nelaimes už ES ribų koordinavimo sąlygas.

V

Kiekvienos iš trijų patikrintų nelaimių atveju SCSM aktyvavimas buvo savalaikis, o ES civilinės saugos grupės (ESCS grupės) sudarė palankias veiksmų, vykdomų vietoje kartu su dalyvaujančių valstybių grupėmis, koordinavimo sąlygas. Komisijos sudarytos palankios koordinavimo sąlygos pagerinamos plačiu mastu platinant informacijos produktus. Komisijos tarnybų tarpusavio veiksmų ir veiksmų, vykdomų kartu su kitomis ES ir ES nepriklausančiomis įstaigomis, koordinavimas buvo integracinis. Komisija taip pat iš esmės pripažino pagrindinį JT vaidmenį ir ėmėsi priemonių, siekdama užtikrinti sklandų perėjimą prie atsigavimo po nelaimės etapo.

VI

Nepaisant mūsų bendros išvados, mes nustatėme nemažai sričių, kuriose reikalingi tolesni patobulinimai, įskaitant galimą laiko sutaupymą ankstyvaisiais reagavimo į nelaimes etapais, CECIS (Komisijos ryšių ir informacijos platformos) koordinavimą vietoje ir sinergiją, Komisijos ir ECDC finansinius ir administracinius susitarimus dėl didelio masto epidemiologų perkėlimo taikant SCSM ir teikiant SCSM veiksmingumo ataskaitas.

VII

Todėl mes rekomenduojame Komisijai:

a)nustatyti būdus, kaip sutaupyti papildomo laiko išankstinio įspėjimo ir ESCS grupių atrankos ir perkėlimo etapuose;

b)išplėtoti CECIS funkcijas siekiant pagerinti teikiamos ir prašomos suteikti pagalbos apžvalgą, sudaryti sąlygas vykdyti geresnės kokybės tolesnius veiksmus atsižvelgiant į prioritetus ir pagerinti patogumą vartotojams;

c)sustiprinti koordinavimą vietoje, pagerinant ESCS grupių ataskaitų teikimą, pasinaudojant ekspertų, dalyvaujančių ECHO vietos lygmens tinkle, paslaugomis ir į procesą labiau įtraukiant ES delegacijas;

d)kartu su ECDC įvertinti galimus pokyčius, kurie yra būtini norint sugriežtinti ECDC ekspertų perkėlimo už Sąjungos ribų tvarką taikant SCSM;

e)pagerinti ataskaitų teikimą automatizuojant statistinių duomenų ir rodiklių rengimą, tokiu būdu sustiprinant atskaitomybę.

Įvadas

Aiškinamoji informacija

01

Nelaimės gali įvykti bet kur ir bet kada. Gamtinių ar žmogaus sukeltų nelaimių poveikis žmogui, aplinkai ir ekonomikai gali būti reikšmingas. Remiantis vienu skaičiavimu, 1994–2013 m. visame pasaulyje kilo 6 873 gamtinės nelaimės, kurios pareikalavo 1,35 milijono gyvybių arba vidutiniškai apie 68 000 gyvybių kasmet¹. Vadovaujantis JT įverčiu, 2005–2015 m. laikotarpiu dėl nelaimių patirti ekonominiai nuostoliai siekė 1,3 trilijono JAV dolerių².

02

Įvykus nelaimei, pavieniai asmenys, bendruomenės, vyriausybės ir tarptautinės organizacijos bei paramos teikėjai privalo veikti labai greitai. Užtikrinus patikimą nelaimių valdymą³, išgelbėjamos gyvybės, o veiksmingas skirtingų reagavimo tarnybų veiksmų koordinavimas yra nepaprastai svarbus sėkmingam pasirengimui krizėms ir nelaimėms bei reagavimui į jas.

Teisinis pagrindas

03

ES įgaliojimai civilinės saugos srityje yra įtvirtinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 straipsnyje, kuriame nurodoma, kad Sąjungos veiksmai turėtų skatinti greitą, veiksmingą nacionalinių civilinės saugos tarnybų operatyvinį bendradarbiavimą Sąjungoje ir tarptautinio civilinės saugos darbo nuoseklumą.

04

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM) pirmą kartą sukurtas 2001 m. Dabartinis teisinis pagrindas nustatytas Sprendimu Nr. 1313/2013 (toliau vadinamas Sprendimu⁴), kuris taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Mechanizmu siekiama dviejų pagrindinių tikslų. Pirma, juo siekiama sustiprinti Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių bendradarbiavimą⁵. Antra, jo tikslas – sudaryti palankesnes koordinavimo civilinės saugos srityje sąlygas siekiant pagerinti kelio užkirtimo gamtinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms, pasirengimo joms ir reagavimo į jas sistemų veiksmingumą.

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

05

SCSM patenka į Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato (DG ECHO) atsakomybės sritį. Jo branduolys yra Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (ERCC). ERCC veikia visą parą; jis turi 24 valandas per parą, septynias sienas per savaitę veikiantį situacijų kabinetą. ERCC pagrindiniai veiklos vaidmenys apima: veikimą kaip Komisija ir ES krizių stebėjimo ir koordinavimo platforma; veikimą kaip ryšių tarp dalyvaujančiųjų valstybių, nuo nelaimės nukentėjusios šalies ir perkeltų ekspertų vietoje centras; informacijos produktų kūrimą ir sklaidą bei palankių civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų koordinavimo sąlygų sudarymą. Šias funkcijas vykdyti padeda internetu pagrįsta perspėjimų ir pranešimų sistema, žinoma kaip CECIS (Bendra ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistema)⁶.

1 nuotrauka

Reagavimo į ekstremaliąsias situacijas koordinavimo centras

© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015 m.

06

ERCC papildo Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai: savanoriškas dalyvaujančių valstybių iš anksto paskirtų į nelaimes reaguoti skirtų išteklių, kurie yra laikomi rezerve ir naudojami tik pareikalavus Komisijai, fondas. Savanoriškas fondas yra viena iš daugelio naujajame Sprendime įdiegtų naujovių, siekiant pašalinti ankstesnio mechanizmo trūkumus⁷. Visų pirma fondu siekiama šių tikslų: nuo reaguojamojo pobūdžio ir ad hoc koordinavimo pereiti prie iš anksto suplanuotos, parengtos ir nuspėjamos sistemos; ekonomiškai efektyviai nustatyti ir pašalinti reagavimo į nelaimes pajėgumų trūkumus. Savanoriškas fondas apibūdintas 1 langelyje.

1 langelis

Savanoriško fondo apibūdinimas

Vystant Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus (arba pasitelkiant „savanorišką fondą) suburiamos įvairios pagalbos brigados, ekspertai ir įranga iš daugelio ES šalių. Šie ištekliai yra laikomi rezerve; jais pradedama naudotis, kai tik jų prireikia visame pasaulyje ES civilinės saugos misijoms vykdyti.

Nuo jo veiklos vykdymo pradžios 2014 m. spalio mėn. dešimt šalių fondui skyrė reagavimui numatytų išteklių arba pajėgumų. Buvo įregistruoti trisdešimt penki reagavimo padaliniai (t. y. moduliai): jie, pavyzdžiui, apima „paieškos mieste ir gelbėjimo komandas“, specializuotus oro medicininės evakuacijos išteklius, vandens valymo įrenginius, didelių pajėgumų siurblio agregatus ir kovos su miško gaisrais brigadas. Šiuo metu registruojami nauji valstybių narių ištekliai.

Fondo veikloje dalyvaujančios šalys gali gauti ES finansinę paramą, kad modernizuotų siūlomus nacionalinius reagavimo į nelaimes išteklius, apmokėtų sertifikavimo ir mokymų išlaidas bei padengtų iki 85 % išlaidų, susijusių su brigadų ir išteklių pervežimu į nelaimės zonas.

Savanoriško fondo raida

(tik 2016 m. birželio 20 d. registruoti moduliai)

Šaltinis: Europos Komisijos duomenys; Europos Audito Rūmų analizė.

07

SCSM gali būti aktyvuotas nelaimės ištiktoms šalims arba JT⁸ pateikus pagalbos prašymą. Jis taip pat aktyvuojamas ES valstybei narei pateikus prašymą suteikti konsulinę pagalbą ES piliečiams, nukentėjusiems nuo už Sąjungos ribų kilusių nelaimių.

08

Plėtojant prevencijos, parengties ir reagavimo į nelaimes veiklą, užkertamas kelias (galimoms) nelaimėms ES viduje, nors mechanizmas taip pat gali būti aktyvuotas siekiant reaguoti į nelaimes už ES ribų. Iš tiesų iš 224 2002–2015 m. pateiktų pagalbos prašymų 63 % buvo susiję su už ES ribų kilusiomis nelaimėmis, kaip parodyta 1 paveiksle. SCSM veikimas apibūdintas I priede.

1 paveikslas

Per SCSM teikiami pagalbos prašymai (ES ir už jos ribų)

Šaltinis: Europos Komisija.

09

Dalyvaujančiosios valstybės pirmiausia yra atsakingos už civilinę saugą ir nustato pagalbos, skiriamos siekiant reaguoti į nelaimes, lygį ir nusprendžia, kiek tos pagalbos bus suteikta naudojant SCSM. Komisija nekontroliuoja ir nevaldo dalyvaujančiųjų valstybių grupių, modulių ir kitų išteklių, kurie yra perkeliami savanoriškai. ES vaidmuo yra suteikti paramą dalyvaujančiosioms valstybėms stiprinant nelaimių prevenciją, parengtį ir reagavimą į jas sudarant palankias bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas. Santykių su SCSM apžvalga pateikta II priede.

SCSM finansavimas

10

2014–2016 m. metiniai biudžeto asignavimai SCSM parodyti 2 paveiksle. Mechanizmo veikimui kasmet skiriama apie 50 milijonų eurų, iš kurių apie trečdalis yra skiriama intervencijoms reaguojant į nelaimes trečiosiose šalyse. Tai apima transporto modulių operacijų ES bendrąjį finansavimą nelaimės ištiktose šalyse. Civilinės saugos grupių veikimo išlaidas padengia ir išteklius skiria dalyvaujančiosios valstybės.

11

2017 m. Komisija atliks tarpinį Sprendimo įgyvendinimo vertinimą.

2 paveikslas

SCSM biudžeto vykdymas 2014–2016 m.

1 2016 m.: į biudžetą įtrauktos sumos.

Šaltinis: Europos Komisijos duomenys; Europos Audito Rūmų analizė.

1Stichinių nelaimių epidemiologijos tyrimų centras, „Žmogiškieji su 2015 m. gamtinėmis nelaimėmis susiję nuostoliai: pasaulinė perspektyva“, 2015 m.

22015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo įverčių programa.

3Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus federacija ir Raudonojo Pusmėnulio draugijos tai apibrėžė kaip išteklių planavimą ir valdymą bei atsakomybę už visų ekstremaliųjų situacijų humanitarinių ir civilinės saugos aspektų, visų pirma atsparumo (švelninimo, prevencijos ir parengties), reagavimo (pagalbos ir spartaus atgaivinimo) ir atgaivinimo (atkūrimo ir atstatymo) aspektų, siekiant sumažinti nelaimių poveikį, nagrinėjimą.

42013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 347, 2013 12 20, p. 924).

5Visos ES valstybės narės, taip pat Norvegija, Islandija, Juodkalnija, Serbija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Turkija. Jas Komisija vadina „dalyvaujančiomis valstybėmis“; šis terminas naudojamas likusioje ataskaitos dalyje.

6Komisijos atsakomybė už CECIS valdymą pateikta Sprendimo 8 straipsnyje.

7Poveikio vertinime, pridedamame prie pasiūlymo dėl teisės akto dėl Sprendimo, kuriuo įsteigiamas SCSM (Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, poveikio vertinimas – 2011 m. Civilinės saugos reglamentavimo pagrindo peržiūros dokumentas, pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo ir Civilinės saugos finansinės priemonės sukūrimo 2014–2020 m. laikotarpiui, SEC(2011) 1632 final, 2011 12 20) nustatyta nemažai ES reagavimo į nelaimes pajėgumų trūkumų: naujieji teisės aktai buvo parengti taip, kad šie trūkumai būtų pašalinti.

8Nuo 2014 m. JT organizacijos ir tam tikros kitos paskirtos tarptautinės organizacijos – Tarptautinė migracijos organizacija (TMO), Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacija (TRKRPDF) ir Cheminio ginklo uždraudimo organizacija (CGUO) – taip pat gali prašyti pagalbos.

Audito apimtis ir metodas

12

Audito tikslas buvo įvertinti, ar nuo SCSM įsteigimo dienos 2014 m. Komisija iš esmės sudarė palankias veiksmingo reagavimo į nelaimes už Sąjungos ribų koordinavimo sąlygas. Visų pirma tai apėmė palankių koordinavimo su dalyvaujančiomis valstybėmis, kitomis ES institucijomis ir agentūromis, JT, nelaimės ištiktomis šalimis ir kitais svarbiais veikėjais sąlygų sudarymą. Mes tyrėme, kaip šis koordinavimas buvo įgyvendintas remiantis esamomis struktūromis bei procesais ir nagrinėjome informacijos rinkimą, sklaidą ir mainus su visomis pirmiau minėtomis suinteresuotosiomis šalimis.

13

Audito kriterijai buvo nustatyti remiantis Sprendimo nuostatomis (žr. 4 dalį). Į audito apimtį nebuvo įtraukta prevencijos ir pasirengimo nelaimės veikla, pačių intervencijų veiksmingumas arba mechanizmo koncepcija.

14

Išsamiam nagrinėjimui buvo atrinktos trys tarptautinės nelaimės, kurių atveju buvo aktyvuotas SCSM⁹. Jos buvo atrinktos remiantis įvairiais kriterijais, įskaitant nelaimės tipą ir mastą, SCSM vaidmenį, ES reagavimo mastą ir geografinį pasiskirstymą. Nelaimės apėmė potvynius Bosnijoje ir Hercegovinoje (2014 m. gegužės mėn.), Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje (2014 m. kovo mėn.–2016 m. sausio mėn.) ir žemės drebėjimą Nepale (2015 m. balandžio 25 d.). III priede pateikta išsami išnagrinėtų nelaimių apžvalga.

15

Audito darbas buvo atliekamas nuo 2015 m. gruodžio mėn. iki 2016 m. gegužės mėn. Mes susitikome su Europos Komisijos¹⁰, Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), taip pat ES delegacijos JT Ženevoje ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) atstovais. Be to, mes taip pat susitikome su JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA), Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), Pasaulio maisto programos (PMP) ir organizacijos „Gydytojai be sienų“ atstovais. Vizitas vietoje buvo atliktas Bosnijoje ir Hercegovinoje, jo metu mes susitikome su Europos Sąjungos delegacijos / ES specialiojo įgaliotinio biuro, Europos Sąjungos pajėgų (EUFOR), JT plėtros programos, nacionalinio, regioninio ir vietos ar kantonų lygmens valdžios institucijų atstovais, kurie dalyvavo reagavimo į potvynius operacijose, taip pat Bosnijos ir Hercegovinos Raudonojo Kryžiaus atstovais.

16

Mūsų darbas pirmiausia buvo pagrįstas Europos Komisijos ir EIVT pateiktų dokumentų peržiūra. Auditoriai turėjo prieigą prie CECIS. Mes surinkome su vartotojų nuomone apie mechanizmą susijusią informaciją ir atsakymus dėl trijų krizių, pateikę klausimyną, kurį išsiuntėme ir į kurį atsakė 11 dalyvaujančiųjų valstybių. Mes taip pat 2015 m. spalio mėn. dalyvavome Liuksemburge surengtoje Komisijos konferencijoje dėl patirties, įgytos reaguojant į Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje, o 2016 m. vasario mėn. – informacinėje sesijoje dėl Liuksemburgo aviacinės gelbėjimo tarnybos pasirengimo atlikti medicininę evakuaciją.

92014–2015 m. laikotarpiu už Sąjungos ribų buvo pateikti 25 prašymai suteikti pagalbą. Atrinktoms trims nelaimėms buvo sutelktos vienos didžiausių reagavimo pajėgų, kurioms buvo būtinas didelio masto koordinavimas.

10Buvo susitikta su atstovais iš Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato (ECHO), Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato (SANTE), Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinio direktorato (DEVCO) ir Kaimynystės politikos ir plėtros derybų generalinio direktorato (NEAR).

Pastabos

Komisija pasinaudojo įdiegtomis koordinavimo struktūromis, tačiau kai kurios priemonės galėjo būti panaudotos geriau

Komisija laiku aktyvavo reagavimo į ekstremaliąsias situacijas mechanizmą, tačiau galėjo sutaupyti papildomo laiko ištekliams sutelkti geriau panaudodama išankstinio įspėjimo etapą

17

Gavusi prašymą suteikti pagalbą, Komisija kiek įmanoma greičiau turi pranešti apie tai dalyvaujančiosioms valstybėms¹¹. Visų trijų nelaimių atveju Komisija laiku paskelbė prašymą, tokiu būdu įvykdydama savo prievolę nedelsiant apie tai pranešti dalyvaujančiosioms valstybėms.

18

Formaliai koordinuotas ES reagavimas į nelaimes prasideda aktyvavus mechanizmą po to, kai gaunamas prašymas suteikti pagalbą. Tačiau prieš pateikiant bet kokį tokio pobūdžio prašymą gali būti požymių, kad gresia nelaimė. Komisija gali, tačiau nėra įpareigota, prieš aktyvuojant režimą, CECIS užfiksuoti ekstremaliąją situaciją vadinamajame išankstinio įspėjimo režime. Tai leidžia dalyvaujančiosioms valstybėms sutelkti savo išteklius prieš prasidedant galimam aktyvavimui. Išankstinio įspėjimo režimas buvo naudojamas visų trijų nelaimių atveju. Potvynių (kurie gali būti laikomi lėtai prasidedančia nelaime) Bosnijoje ir Hercegovinoje atveju grėsmės mastas jau buvo aiškus vietos lygmeniu paskelbus apie gamtinės nelaimės padėtį. Tačiau išankstinio įspėjimo režimas buvo aktyvuotas viena diena vėliau, t. y. likus tik keturioms valandoms iki oficialaus aktyvavimo. Sparčiau aktyvavus išankstinio įspėjimo režimą, būtų buvę galima sutaupyti papildomo laiko, reikalingo ištekliams sutelkti.

19

Komisija žurnale neregistravo jokių neformalių kontaktų, užmegztų su dalyvaujančiomis valstybėmis, palaikančiomis glaudžius ryšius su nelaimės ištikta šalimi ir gerai išmanančiomis jų padėtį. Toks žurnalas leistų imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į ankstesnius mechanizmo aktyvavimus, o tai padėtų parengti sisteminį metodą, tokiu būdu aktyvavimo etape būtų sutaupyta vertingo laiko ir užtikrinta tinkama dalyvaujančių valstybių, turinčių gerų galimybių padėti nelaimės ištiktai šaliai, aprėptis.

ES civilinės saugos grupės sudarė palankias koordinavimo vietoje sąlygas, tačiau jų atrankos procesas ir ataskaitų iš vizitų vietoje teikimas turėjo trūkumų

20

Iškilus ES koordinavimo vietoje poreikiui, po to, kai prašančioji šalis priima dalyvaujančiųjų valstybių pagalbos teikimo pasiūlymus, Komisija turėtų suburti ES civilinės saugos vertinimo ir veiklos koordinavimo grupę (ESCS grupę) siekiant ją nedelsiant perkelti į nelaimės ištiktą šalį¹². Šios grupės tikslas – koordinuoti skirtingų dalyvaujančiųjų valstybių grupių darbą ir modulius vietoje¹³, teikti techninę pagalbą ir sudaryti palankias veiksmų su nelaimės ištikta šalimi koordinavimo sąlygas. Kaip parodyta I priede, grupes atrenka Komisija dalyvaujančioms valstybėms pateikus ekspertų kandidatūras, o kiekvieną grupę lydi Komisijos perkeltas ryšių palaikymo pareigūnas.

21

ESCS grupių perkėlimas nepriklauso nuo prašančiosios šalies / nelaimės ištiktos šalies už Sąjungos įvykusios nelaimės patvirtinimo. Todėl ERCC nėra draudžiama vos gavus prašymą suteikti pagalbą dalyvaujančioms valstybėms siųsti prašymus dėl nominacijų. Nepalo ir Bosnijos ir Hercegovinos atveju buvo ankstyvų požymių, kad nelaimės yra didelės ir kad dėl to tikriausiai prireiks užtikrinti ES koordinavimą. Vis dėlto abiejų nelaimių atveju laiko tarpas, kuris praėjo nuo oficialaus prašymo suteikti pagalbą gavimo iki prašymo pateikti pirmosios grupės kandidatūras užfiksavimo CECIS buvo 21,4 valandos Bosnijos ir Hercegovinos atveju ir 22,8 Nepalo atveju, kaip parodyta 3 ir 4 paveiksluose.

3 paveikslas

ESCS ekspertų atrankos laiko skalė. Bosnija ir Hercegovina

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

4 paveikslas

ESCS ekspertų atrankos laiko skalė. Nepalas

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

22

Prašymai pateikti ekspertų kandidatūras yra siunčiami per CECIS nurodant terminą, kuris nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju. Termino trukmė buvo nevienoda: Bosnijoje ir Hercegovinoje pateikus prašymą pateikti kandidatūras buvo nustatytas 15,9 valandos terminas (lėtai prasidėjusios nelaimės atveju), o Nepale buvo nustatytas lygiavertis 21,8 valandos terminas (netikėtai prasidėjusios nelaimės atveju). Auditoriai nerado įrodymų, patvirtinančių, kad šiuo atžvilgiu buvo taikomi vidaus standartai.

23

Praėjus kandidatūrų teikimo terminui, ekspertų atranka ir tinkamo grupės personalo užtikrinimas truko dar 5–6 valandas. Nors teisės aktuose nustatyti aukšto lygmens ekspertų atrankos kriterijai, Audito Rūmai nenustatė jokio iš anksto nustatyto metodo, naudojamo siekiant nustatyti, kokio tipo ekspertų ir kiek kiekvieno tipo ekspertų reikia. Be to, mes nenustatėme jokių iš anksto nustatytų kiekvieno eksperto tipo atrankos kriterijų, kurie būtų buvę pateikti kontrolinių sąrašų, naudojamų atrankos proceso metu, forma. Aiškių atrankos kriterijų stygius buvo pripažintas 2014 m. gruodžio mėn.¹⁴ atliktame vertinime, kuriame buvo rekomenduojama atrenkant CS grupę naudoti ekspertų charakteristikas.

24

Iš anksto nustatyta standartinė grupės sudėtis, grindžiama nelaimės ir regiono tipu, galėtų padėti Komisijai sutaupyti papildomo laiko prieš jai išsiunčiant pradinį prašymą pateikti kandidatūras. Vykdant tolesnę paskirtų kandidatų atranką, aiškus kontrolinis sąrašas galėtų paspartinti procesą, net ir esant mažiems ERCC pajėgumams (pavyzdžiui, naktinės pamainos, savaitgaliai). Toks procesas, be visa ko, leistų anksčiau nei galutinis kandidatūrų teikimo terminas sudaryti galimų grupės narių sąrašą.

25

Atskirų ekspertų veiklos rezultatai nevertinami. Nors dalyvaujančiųjų valstybių paskirtų ekspertų vertinimas gali būti jautrus klausimas, patvirtinus struktūrizuotą jų veiklos rezultatų vertinimo ir dokumentavimo metodą, galima būtų sutaupyti laiko atrankos procedūros metu. Tokio proceso pavyzdys – ES finansuojamos¹⁵ rinkimų stebėjimo misijos, kurių metu tarpusavio vertinimai yra įprasta praktika: jie atliekami kiekvieno valstybės narės siunčiamo stebėtojo atveju siekiant „registruoti jų profesinės veiklos rezultatus ir individualų elgesį bet kurios ES rinkimų stebėjimo misijos metu siekiant dar labiau palengvinti ir pagerinti valstybių narių ir EK vykdomą atrankos procesą“¹⁶.

26

Komisija turėtų remti bendrus poreikių vertinimus dalyvaujant ESCS ekspertams ir / arba teikti patarimus dėl pagalbos, kuri yra būtina atsižvelgiant į poreikius¹⁷. Pagalbos prašytojai (nelaimės ištiktai šaliai arba JT įstaigai) nurodžius poreikius, ERCC užtikrina, kad jais būtų pasidalyta su visomis dalyvaujančiosiomis valstybėmis per CECIS. Taip pat yra aiškių įrodymų, patvirtinančių, kad ESCS grupės nariai dalyvavo įvairiuose vietoje atliktuose vertinimuose. Tais atvejais, kai ESCS grupės nariai yra integruojami į JT OCHA UNDAC grupes, kaip tai buvo Nepalo atveju, bendri vertinimai paprastai rengiami pasitelkiant JT. Tačiau nenumatytas tokio integravimo padarinys yra tai, kad jis apriboja galimybę nustatyti atskirą ES indėlį į šiuos vertinimus (taip pat žr. 41–45 dalis).

2 nuotrauka

ES ekspertai lankosi Katmandu ir ligoninėje po žemės drebėjimo

© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015 m.

27

Net ir tuomet, kai ES koordinavimas nebuvo visiškai įtrauktas į JT koordinavimą, kaip tai buvo Bosnijos ir Hercegovinos atveju, mes nustatėme tik nedaug priežastinio ryšio tarp poreikių įvertinimo, kurį vietoje atliko ESCS grupių nariai, ir konkrečių poreikių sąrašų, perduotų dalyvaujančiosioms šalims, įrodymų. ESCS grupių ataskaitų kokybė skyrėsi, tačiau iš esmės jose daugiausia dėmesio buvo skiriama dalijimuisi informacija ir planuojamai ir užbaigtai veiklai. Kasdienėse ataskaitose trūko poreikių nustatymo ir konkrečiam atsižvelgimui į juos skirtų skirsnių.

Nors krizių nagrinėjimo metu savanoriškas fondas vis dar buvo ribotai naudojamas, Komisija, plėsdama jo taikymo sritį, atliko aktyvų vaidmenį

Tuo metu, kai buvo tirtos krizės, savanoriškas fondas buvo nedaug naudojamas

28

Komisijos pareigos dalyvaujančiųjų valstybių atžvilgiu apima savalaikių rekomendacijų, parengtų remiantis poreikiais vietoje, teikimą ir prašymą, kad dalyvaujančiosios šalys sutelktų specialius išteklius¹⁸. Tam, kad galėtų parengti aktualias rekomendacijas dėl perkėlimo, Komisija turi būti informuojama apie išteklius, kuriuos bus galima nedelsiant panaudoti.

29

Tirtų nelaimių metu savanoriškame fonde buvo registruoti tik labai nedideli ištekliai. Todėl Komisija iš esmės negalėjo parengti rekomendacijų dėl perkėlimo arba paprašyti dalyvaujančiųjų valstybių perkelti pajėgumus iš savanoriško fondo.

30

2015 m. spalio mėn., praėjus vieneriems metams po to, kai buvo pradėta savanoriško fondo veikla, fonde buvo registruota vos keletas modulių. Pasak apklaustų dalyvaujančių valstybių, pagrindinė lėto fondo plėtros priežastis buvo sunki administracinė našta, susijusi su reagavimo padalinių / modulių registravimu ir sertifikavimu, o tai kai kuriais atvejais taip pat gali sąlygoti papildomus administracinius susitarimus nacionaliniu lygmeniu.

Komisija aktyviai dalyvavo didinant savanoriško fondo pajėgumus

31

Medicininės evakuacijos tarnybos poreikį šioje srityje dirbantiems medicinos ir humanitarinės pagalbos darbuotojams prasidėjus Ebolos viruso protrūkiui akcentavo keli veikėjai. Teisiniame pagrinde¹⁹ numatyta tik bendresnio pobūdžio „nelaimės aukų evakuacijos medicininėmis oro transporto priemonėmis“²⁰ paslauga; jame nebuvo numatyta paslauga, konkrečiai pritaikyta taip, kad būtų evakuojami (galimai) užsikrėtę medicinos darbuotojai ar humanitarinės pagalbos darbuotojai. Vis dėlto Komisija atliko aktyvų vaidmenį, skatindama vadovautis lanksčiu požiūriu ir ragindama, kad į savanorišką fondą būtų įtraukti papildomi pajėgumai. Nors PSO buvo vienintelė šalis, kuriai buvo leista prašyti atlikti medicininę evakuaciją (arba „medevac“), ERCC atliko svarbų veiklos sričių koordinavimo vaidmenį, atsakydamas į bet kokius iš suinteresuotųjų šalių gautus klausimus įvairiais medicininės evakuacijos etapais (PSO, dalyvaujančiųjų valstybių, JT agentūrų, NVO ir t. t.) ir perkeldamas lėktuvus iš savanoriško fondo. Koordinavimas ir bendradarbiavimas, kurie būtini tam, kad būtų galima vystyti šiuos pajėgumus, išsamiau apibūdinti 66 dalyje.

32

Komisijos tiesioginis atsakas į medicinos darbuotojų stygių Ebolos viruso protrūkio metu buvo ES medicininio dalinio, kaip naujo komponento savanoriškame fonde, įsteigimas siekiant sutelkti medicinos ir viešosios sveikatos ekspertus ir parengties arba reagavimo operacijų grupes ES viduje ar už jos ribų²¹.

33

ECDC svariai prisidėjo prie ES reagavimo į Ebolos viruso protrūkį, jam rengiant greitus rizikos vertinimus ir koordinuojant ECDC ir valstybių narių epidemiologijos ekspertų perkėlimą į nelaimės ištiktą regioną (nors tai daugiausia būdavo daroma atvejams pasiekus aukščiausią tašką, kaip parodyta IV priede). Pagal jo steigimo reglamentą²² ECDC nėra uždrausta perkelti epidemiologų į šalis, esančias už ES ribų. Tačiau dabartiniai ECDC vidaus bei Komisijos ir ECDC finansiniai ir administraciniai susitarimai nėra visiškai tinkami vykdyti didelio masto perkėlimą už ES ribų, visų pirma taikant SCSM. ECDC neturi pagrindinių darbuotojų ir procesų, kad galėtų paremti tvarų perkėlimą, ir kadangi jo įgaliojimai pirmiausia yra susiję su grėsmėmis, galinčiomis turėti įtakos ES, šiam tikslui numatyti biudžetiniai ištekliai nebuvo skirti siekiant paremti tokias už Sąjungos ribų vykdomas operacijas. Nesant specialaus ES epidemiologų perkėlimo mechanizmo, ekspertai buvo perkelti naudojantis PSO pasauliniu įspėjimo apie ligų protrūkius ir reagavimo į juos tinklu. Tačiau, vadovaujantis šio perkėlimo techninėmis užduotimis, buvo taikomi informacijos teikimo apribojimai, o ekspertai negalėjo būti tiesiogiai atskaitingi ECDC ir Komisijai.

ES civilinės saugos grupės gavo didelę ES delegacijų paramą

34

ES delegacija nelaimės ištiktoje šalyje yra įsipareigojusi teikti logistinę paramą ESCS grupėms, kurios savo ruožtu turėtų palaikyti ryšius su ES delegacija²³. Visų išnagrinėtų krizių atveju ES delegacijos – laikydamosi esamų pajėgumų – teikė didelę paramą logistine, apsaugos instruktažų, palankesnių sąlygų susitikimams su vietos valdžios institucijomis sudarymo, patarimų teikimo ir aiškinimosi su vietiniais darbuotojais požiūriu²⁴.

35

Auditoriai aptiko veiksmingo ESCS ekspertų ir ES delegacijos bendradarbiavimo įrodymų. ESCS grupės reguliariai keitėsi informacija su ES delegacijos darbuotojais. ESCS grupės naudojosi ES delegacijų patalpomis kaip savo operacijų vykdymo baze, kurioje jos rengdavo reguliarius koordinavimo posėdžius.

36

Bosnijoje ir Hercegovinoje nacionalinės valdžios institucijos paprašė Bendros saugumo ir gynybos politikos misijos „EUFOR Althea“ suteikti pirmojo reagavimo paramą. Komisija iš pat pradžių įtraukė EUFOR į ERCC organizuojamus koordinavimo posėdžius, EUFOR sudarydama galimybę suteikti informacijos apie jos vykdytus veiksmus. Palankias veiklos tarp ESCS grupės ir EUFOR koordinavimo vietoje sąlygas pirmiausia sudarė ES delegacija / ES specialiojo įgaliotinio biuras, kurie taip pat koordinavo įvairių ES veikėjų veiklą ir valstybių narių misijas. Šiame kontekste ESCS grupė gavo tiesioginę pagalbą iš EUFOR: jai buvo suteiktas sraigtasparnis, kuris tuomet buvo panaudotas situacijos vertinimui iš oro ir patikrai vietoje atlikti.

37

Informuotumo apie tai, kokie SCSM pajėgumai galėtų būti suteikti arba apie tai, kaip nelaimės ištiktos šalys turėtų prašyti jo pagalbos, lygis įvairiose nelaimės ištiktose šalyse esančiose ES delegacijose buvo skirtingas. ES delegacijose nėra tikslinių civilinės saugos pagrindinių centrų. Nors Bosnijos ir Hercegovinos ES delegacija turėjo ankstesnės mechanizmo taikymo patirties, nepaisant 2012 m. DG ECHO išsiųsto pranešimo²⁵, ES delegacijos Ebolos viruso protrūkio paveiktose šalyse neturėjo pakankamai žinių apie SCSM krizės pradžioje teikiamas galimybes. 2014 m. rugpjūčio mėn. įvykusiame Sveikatos saugumo komiteto posėdyje DG ECHO informavo valstybes nares, kad jis ėmėsi iniciatyvos susisiekti su nelaimės ištiktomis šalimis; vis dėlto mes negalėjome gauti tiesioginių įrodymų, kad Komisija būtų aktyviai, tiesiogiai arba per EIVT, skatinusi nelaimės ištiktas šalis prašyti pradėti aktyvavimo procesą.

Komisija pasinaudojo esamu ECHO vietos lygmens tinklu, tačiau galėjo būti siekta didesnės civilinės saugos sinergijos

38

Aktyvavus mechanizmą, Komisija turėtų užtikrinti sinergiją tarp SCSM ir kitų ES priemonių, visų pirma su ES humanitarine pagalba²⁶. Komisijos sprendimo įgyvendinimo taisyklėse sinergija nėra aiškiai nagrinėjama, o Komisija nėra nustačiusi praktinių su jos užtikrinimu susijusių priemonių. Analizuodami tris nelaimes, mes nustatėme koordinuojamų pastangų atvejų ir sąsajų su kitomis priemonėmis, ypač su humanitarine ir parama vystymuisi, nors tai buvo daroma daugiausia ad hoc pagrindu.

39

Visais trimis išnagrinėtais atvejais DG ECHO vietos lygmens tinklo ekspertai buvo perkelti vietoje tuo pačiu metu kaip ir ESCS grupės ir moduliai, jie teikė informaciją ERCC ir dalyvavo koordinavimo posėdžiuose. Tokiu būdu Komisija, apskritai reaguodama į nelaimes, gerai pasinaudojo savo esamu tinklu.

40

Vis dėlto galimos sinergijos tarp civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos sričių nebuvo visiškai išnaudotos. DG ECHO vietos lygmens tinklo darbuotojai yra JT humanitarinės pagalbos sistemos ekspertai, tačiau jie paprastai nėra apmokomi civilinės saugos klausimais. Komisija savo Nepale įgytos patirties ataskaitoje pripažino, kad „civilinės saugos ekspertai, atlikdami vertinimus, galėtų labiau / greičiau pasinaudoti humanitarinės pagalbos partnerių tinklu“.

Komisija, vadovaudamasi bendra JT sąranga, pripažino pagrindinį JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro vaidmenį ir patvirtino lanksčias koordinavimo struktūras

41

Kaip nustatyta teisiniame pagrinde, Komisijos koordinavimo veikla turėtų būti visapusiškai integruota į JT OCHA bendras koordinavimo pastangas ir pripažįstamas JT OCHA pagrindinis vaidmuo²⁷. Nors „visiškas integravimas“ nėra plačiau apibrėžtas, bendradarbiavimo vietoje tarp ESCS ir UNDAC grupių veiklos gairių projekte nurodomos trys sritys, kuriose „visiškas integravimas yra galimas ir pageidaujamas“: vertinimas, koordinavimas ir informacijos valdymas²⁸.

42

Iš tikrųjų integravimo į JT sistemą lygio spektras labai platus. Tai gali būti bendros ES / UNDAC vertinimo misijos, ESCS grupės, integruotos į UNDAC įsteigtą įvykio vietoje įkurtą operacijų koordinavimo centrą, lygiagrečios ES ir UNDAC grupės arba UNDAC grupės gali visai nebūti; nėra vieno visiems vienodai tinkamo metodo. Tai, kaip ESCS grupės derės su bendra koordinavimo struktūra, labai priklauso nuo konteksto: kuo didesnis ES indėlis vykdant gelbėjimo operacijas, tuo didesnis aktyvaus ES koordinavimo vaidmens poreikis.

43

Tai iliustruoja įdiegtos labai skirtingos su trimis išnagrinėtomis nelaimėmis susijusios koordinavimo su JT struktūros. Bosnijoje ir Hercegovinoje dėl UNDAC grupės nebuvimo JT komandiruotasis koordinatorius ir ES delegacijos vadovas / ES specialusis įgaliotinis neformaliai susitarė ESCS grupei priskirti gaunamos civilinės saugos pagalbos koordinavimo pareigą. Tuo pat metu ES pripažino JT pagrindinį humanitarinės pagalbos koordinavimo vaidmenį, taikant pagal Jungtinių Tautų vystymo programą Bosnijoje ir Hercegovinoje nustatytą „grupių sistemą“²⁹. Nepale ESCS grupės buvo integruotos į JT OSOCC struktūrą ir grupių sistemą. Ebolos viruso protrūkio metu ES ekspertai buvo perkelti į UNDAC grupes kaip asocijuotieji nariai. Nors šie atvejai buvo skirtingi, Audito Rūmai nustatė, kad visais trimis atvejais Komisija pripažino pagrindinį JT vaidmenį.

44

Dėl ESCS integravimo į JT OSOCC struktūrą Nepale mums buvo sudėtinga aiškiai ir atskirai nustatyti ES indėlį į bendras koordinavimo pastangas bei jo pridėtinę vertę. Nors ESCS grupės veiklos ataskaitose buvo akcentuojamos reguliarios sąsajos su moduliais, naudojamais taikant SCSM, ir jose buvo pateikta ERCC ir dalyvaujančiosioms valstybėms skirta tiesiogiai gauta informacija, moduliai buvo daugiausia koordinuojami per JT sistemą (pavyzdžiui, skirstant operacijų vykdymo sritis arba konkrečias užduotis).

45

Nors su tokiais regioniniais mechanizmais kaip SCSM susiję ryšių palaikymo pareigūnai ir ESCS ekspertai gali būti perkeliami į JT OSOCC, jų integravimas „nesuteikia pakankamo pagrindo regioninėms organizacijoms sudaryti palankių veiklos koordinavimo sąlygų savo nariams“³⁰. Todėl 2016 m. JT Komisijai skyrė užduotį tiksliau apibrėžti konkretų regioninio koordinavimo mechanizmų vaidmenį vykdant OSOCC operacijas. Tuo siekiama pagerinti jų narių veiklos koordinavimą, sudarant sąlygas atlikti bendresnio pobūdžio padėties analizes ir poreikių vertinimus³¹.

46

Bendradarbiavimas daugiausia grindžiamas aukštu pasitikėjimo lygiu, taigi asmeniniai ryšiai vaidina svarbų vaidmenį. Tačiau Komisija pripažino poreikį formaliai įtvirtinti savo santykius su JT OCHA ir kitomis JT agentūromis siekiant sustiprinti bendradarbiavimą ir koordinavimą pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas atvejais. Nuo 2015 m. ji yra pasirašiusi formalius bendradarbiavimo susitarimus su JT OCHA ir PMP, taip pat planuojami papildomi susitarimai su PSO ir TMO.

Komisija ėmėsi priemonių siekdama užtikrinti sklandų perėjimą prie atsigavimo po nelaimės etapo

47

Nelaimei baigiantis, baigiamajame civilinės saugos veiksmų vykdymo etape Komisija yra įsipareigojusi sudaryti palankesnes sąlygas sklandžiam perdavimui tarp visų susijusių subjektų³². Šiuo tikslu visų trijų nelaimių atveju buvo surengti perdavimo posėdžiai, skirti užtikrinti sklandų perėjimą prie humanitarinės pagalbos teikimo / tolesnių investicijų etapo (žr. 2 langelį).

48

Visų trijų nelaimių atveju poreikių po nelaimių vertinimus bendrai atliko JT, Pasaulio bankas ir Europos Komisija. Po potvynių Bosnijoje ir Hercegovinoje ERCC aktyviai dalyvavo atrenkant ekspertus, kad šie atliktų atsigavimo po nelaimės poreikių vertinimus, ir įvykdė susijusią parengiamąją misiją. DG ECHO taip pat glaudžiai bendradarbiavo su DG NEAR iki 2014 m. liepos mėn. prasidedant šalies tarptautinei paramos teikėjų konferencijai.

2 langelis

Perėjimo prie atsigavimo po nelaimės etapo Bosnijoje ir Hercegovinoje koordinavimas

Austrijos vandens valymo modulis Bosnijos ir Hercegovinos Posavinos kantone gali būti išsamaus perdavimo pavyzdys. Kadangi pagalbos teikimas buvo laipsniškai nutraukiamas, ESCS grupė bendradarbiavo su vietos darbo grupe, – joje buvo atstovaujamos vietos valdžios institucijos, vandens tiekėjai, tarptautinės grupės ir kelios NVO, – kad susitartų dėl geriamo vandens tiekimo strategijos, kol bus ištestuota ir išvalyta pakankamai šulinių. Todėl Austrijos grupei reikėjo pasilikti dar du mėnesius. Dėl jų didelių pajėgumų buvo galima laipsniškai nutraukti kitų grupių veiklą ir taip pat buvo užtikrinta, kad darbo grupė būtų susieta su nacionaline UNICEF vadovaujama WASH³³ grupe.

Nors Komisija nustatė informacijos rinkimo, sklaidos ir mainų sistemą, yra galimybių gerinti ataskaitų teikimą

Komisijos CECIS ryšių palaikymo platforma yra naudinga informacijos mainams vykdyti, tačiau būtini tolesni patobulinimai siekiant padidinti jos poveikį

49

Taikant SCSM dalijimasis informacija užima pagrindinę vietą ir yra labai svarbi veiksmingo koordinavimo priemonė. Jam palankias sąlygas sudaro ERCC pagrindinė komunikacijos priemonė CECIS. Tai – centrinė naujausios informacijos apie susidariusias ekstremaliąsias situacijas skelbimo, informacijos produktų platinimo ir prašomos, siūlomos ir patvirtintos arba atmestos pagalbos apžvalgos sudarymo platforma.

50

Pagalbos teikimo apžvalga yra viena pagrindinių CECIS funkcijų reaguojant į nelaimę. Dalyvaujančiosios valstybės konkrečiai pareiškė palankiai vertinančios šią funkciją. Tačiau mes nustatėme, kad yra galimybių gerinti ir apžvalgų teikimą, ir jų sudarymo efektyvumą. Pavyzdžiui, nors šioje taikomojoje programoje pateikta prašymų ir siūlymų santrauka, joje nenurodomas bendras priimtų pasiūlymų ir nepatenkintų poreikių pagal kiekvieną prašymą skaičius bei prašytojo statusas. Jau patenkinti prašymai gali būti atskirti nuo tų prašymų, kurie vis dar turi būti pateikti, tačiau šios informacijos paieška gali būti atlikta tik rankiniu būdu. Tą padaryti sunku, kai yra didelis prašymų skaičius. Dėl šių trūkumų sunku skaityti santrauką ir sumažėja ERCC gebėjimai pateikti dalyvaujančiosioms valstybėms pagrindinę realiu laiku pateiktą apžvalgą. Dalyvaujančiosios valstybės patvirtino, kad tai – reikšmingas trūkumas.

51

Visų nepiniginių ir finansinių įnašų registravimas esant tokiai daugialypei krizei kaip Ebolos viruso protrūkis, kuomet civilinės saugos ir humanitarinė pagalba dažnai persidengia, yra dar vienas spręstinas uždavinys. Komisija šiuos trūkumus akcentavo EDRIS³⁴ ir Ebolos viruso protrūkio metu įgytos patirties ataskaitoje nurodė, kokių neatidėliotinų veiksmų buvo imtasi siekiant juos sumažinti. 2016 m. balandžio mėn. Komisija suaktyvino saitą realiu laiku tarp EDRIS ir CECIS siekiant pateikti konsoliduotą tiek civilinės saugos pagalbos, tiek humanitarinės pagalbos apžvalgą. Šis ypatumas audito metu nebuvo prieinamas, taigi mes negalėjome įvertinti jo naudingumo.

52

Mobilios prieigos prie CECIS nebuvimas yra svarbus trūkumas, veikiantis vietoje perkeltas ESCS grupes. Supaprastinta, tik skaitymo prieiga prie prašymų ir pasiūlymų santraukos (žr. 50 dalį) galėtų sudaryti sąlygas išsamiai ES priimtų ir dar nepatenkintų pasiūlymų apžvalgai, kuri leistų grupei dar labiau supaprastinti koordinavimą vietoje.

53

CECIS žurnale filtruojant pranešimus, kuriais keičiasi ERCC ir dalyvaujančiosios valstybės – o jų kiekvienos konkrečios nelaimės atveju gali būti šimtai – susiduriama su sunkumais. Mūsų atliktos žurnalo analizės metu buvo akcentuota, kad operatyviniai ir administraciniai pranešimai³⁵ nėra atskiriami, o tai gali kliudyti vykdyti greitus tolesnius veiksmus, susijusius su svarbiais operatyviniais klausimais. 2012 m. Komisijos CECIS vidaus audito metu buvo akcentuota, kad filtravimo sistema nepakankamai naudojamasi ir kad ypač ja per mažai naudojasi dalyvaujančios valstybės ir buvo rekomenduota surengti ERCC budintiems pareigūnams ir dalyvaujančioms valstybėms skirtą informuotumo didinimo kampaniją. Nepaisant šios kampanijos, situacija išlieka iš esmės nepakitusi.

54

Dabartinė prašymų suteikti paramą transportui teikimo procedūra yra iš esmės pagrįsta rankiniu būdu, todėl užima daug laiko tiek ERCC, tiek dalyvaujančioms valstybėms. Tai – nereikalinga administracinė našta, ypač prasidėjus krizei. Naudinga informacija apie pagalbos siuntimą (išvykimo laikas, atvykimo laikas ir t. t.) ir toliau yra teikiama tik popierine forma, o ne registruojama CECIS duomenų bazėje, todėl sistema negali jos apdoroti rengiant ataskaitas ir transporto apžvalgas.

Informacijos produktai ir žemėlapiai buvo platinami plačiu mastu ir yra požymių, kad jie buvo naudingi

55

Komisija turėtų keistis vertinimais ir analizėmis su visais atitinkamais partneriais³⁶. Visų trijų nagrinėtų nelaimių atveju mes aptikome pakankamai įrodymų, kad Komisija su dalyvaujančiomis valstybėmis dalijosi vertinimais ir analizėmis, CECIS reguliariai skelbdama civilinės saugos pranešimus, padėties ataskaitas ir skubios pagalbos prašymus esant krizei.

56

Komisijos „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslauga, kuria naudojantis teikiama geoerdvinė informacija, gauta atliekant palydovinį nuotolinį stebėjimą, buvo aktyvuota visų trijų nelaimių atveju. Žemėlapių rengimas buvo koordinuojamas su JT žemėlapių sudarymo tarnyba UNOSAT³⁷, o auditoriai nenustatė jokių pastangų dubliavimosi įrodymų. Su „Copernicus“ parengtais žemėlapiais buvo galima susipažinti viešai prieinamoje „Copernicus“ interneto svetainėje³⁸.

57

Nors kiekvienos išnagrinėtos nelaimės atveju buvo parengta daug žemėlapių, rasti jų aktualumo reagavimo vidurio laikotarpiu dokumentinių įrodymų yra nelengva. Vis dėlto auditoriai nustatė vieną atvejį, kuomet žemėlapis „Copernicus“ tiesiogiai prisidėjo prie sprendimų priėmimo proceso potvynių metu Bosnijoje ir Hercegovinoje (žr. 3 langelį).

Komisija rengė integracinius posėdžius, kuriais buvo siekiama skatinti informacijos mainus su ES įstaigomis ir pagalbos teikimo nuoseklumą

58

Komisija turėtų dalytis savo vertinimais ir analizėmis ne tik su savo civilinės saugos partneriais, bet ir su EIVT, tokiu būdu užtikrindama civilinės saugos operacijų ir Sąjungos bendrų santykių su nelaimės ištikta šalimi nuoseklumą³⁹. Komisija taip pat gali imtis bet kokių kitų būtinų rėmimo ar papildomų veiksmų, kad užtikrintų pagalbos teikimo nuoseklumą⁴⁰. Visų trijų išnagrinėtų krizių atveju DG ECHO surengė tarpžinybinius koordinavimo posėdžius, skirtus atitinkamiems generaliniams direktoratams ir ES agentūroms bei EIVT⁴¹, pasinaudodamas ERCC kaip pagrindine susitikimų sušaukimo platforma. Mes gavome įrodymų, liudijančių, kad šie posėdžiai buvo integraciniai ir kad jais buvo siekiama sumažinti ES atsakomųjų veiksmų persidengimo / dubliavimosi riziką.

3 langelis

Žemėlapis „Copernicus“ prisidėjo prie pagerinto sprendimų priėmimo Bosnijoje ir Hercegovinoje

2014 m. gegužės mėn. Odžako savivaldybės miestas, esantis Posavinos kantone šiaurinėje Bosnijos ir Hercegovinos dalyje, labai smarkiai nukentėjo nuo Savos upės potvynių. 2014 m. gegužės 26 d. Danijos grupė, įsikūrusi Modričoje, buvo pasirengusi pumpuoti vandenį ypač smarkiai apsemtoje Odžako dalyje. Vėlesniame etape, kai vietos siurblinė buvo atstatyta, Danijos ir Vokietijos grupės, naudodamosi ES žemėlapių sudarymo tarnybos „Copernicus“ pateiktais žemėlapiais ir padedamos vietos inžinierių bei Danijos techninių ekspertų, kartu įvertino šią vietovę. Žemėlapius pateikė ES įvykio vietoje įkurtas operacijų koordinavimo centras, įsisteigęs Orašje futbolo stadione. Žemėlapiai buvo naudojami siekiant nustatyti dumblo sluoksnio gylį ir po juo esančios žemės būklę. Buvo padaryta išvada, kad saugu tiesiog kasti giliau, leidžiant vandeniui susigerti į žemę, o ne pasirenkant daugiau laiko užimančią pumpavimo galimybę. Dėl kasimo galimybės taip pat dingo poreikis po pumpavimo perkelti vandenį. Grupė, neturėdama tokio žemėlapio, taip pat nebūtų galėjusi teisingai įvertinti padėties ir greičiausiai nebūtų prisiėmusi rizikos kasti, užuot pumpavus.

59

Vos tik prasidėjus analizuotoms krizėms, Komisija įtraukė EIVT (tiek būstinę, tiek ES delegaciją) į koordinavimo posėdžius ir reguliarius informacijos mainus. Iš tiesų ERCC susisiekdavo su EIVT dar prieš kiekvieną oficialų SCSM aktyvavimą. Jokios išnagrinėtos nelaimės atveju valstybės narės neprašė aktyvuoti SCSM siekiant gauti civilinės saugos paramą teikiant konsulinę pagalbą. Tačiau, pavyzdžiui, Nepalo atveju EIVT aktyvavo savo konsulinių paslaugų teikimo internetu priemonę (CoOL), kad pasidalintų informacija su valstybėmis narėmis ir ERCC; DG ECHO daugiausia teikė EIVT su skrydžiais susijusią informaciją remdamasis CECIS turimomis apžvalgomis⁴².

60

Komisijos tarnybų koordinavimas ir bendradarbiavimas iš esmės buvo pakankamas. DG DEVCO parodė lankstumą Ebolos viruso protrūkio metu, teikdamas DG ECHO ankstyvą papildomą humanitarinę pagalbą, perskirstydamas finansavimą iš EPF B rezervo ir greitai perkeldamas savo mobiliąsias ChBRB laboratorijas. Be to, Ebolos viruso protrūkio metu DG ECHO vykdė glaudų veiksmų su DG DEVCO, kurie buvo būtini 2015 m. kovo mėn. vykusiai aukšto lygmens konferencijai, koordinavimą.

Specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais, veikdama kaip informacijos mainų forumas, sukūrė pridėtinę vertę atsakomiesiems veiksmams, tačiau turėjo būti įsteigta anksčiau

61

Ebolos viruso protrūkis Vakarų Afrikoje SCSM požiūriu buvo netipinė liga. Komisija ir ES agentūros greitai reagavo į pradines ligos protrūkio ataskaitas: 2014 m. kovo mėn. ECDC išplatino savo pirmąjį greitą rizikos vertinimą šia tema; balandžio mėn. į regioną buvo perkelta Europos mobilioji laboratorija; 2014 m. balandžio–rugpjūčio mėn. ligos protrūkis buvo kelis kartus aptartas Sveikatos saugumo komiteto (SSK) posėdžiuose, o finansavimas buvo greitai sutelktas kai kuriems pagrindiniams DG ECHO partneriams. Tačiau vykdant pradinius reagavimo veiksmus trūko strateginio metodo ir nebuvo nuspręsta, kas bus už tai atsakingas. 2014 m. rugpjūčio mėn. krizei paaštrėjus ir PSO paskelbus tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai padėtį, buvo surengti koordinavimo posėdžiai, nors dažnai jie nebuvo orientuoti į rezultatus ir todėl juose buvo nepakankamai nagrinėjami aiškūs veiksmai ir tolesnė veikla.

62

Spalio mėn. buvo įsteigta specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais, o maždaug po šešių savaičių Europos Vadovų Taryba 2014 m. rugpjūčio mėn. paragino sustiprinti koordinavimą ir patvirtinti išsamią atsakomųjų priemonių sistemą. Rugsėjo mėn. išsamioji atsakomųjų priemonių sistema buvo išplėtota ir per kelias paskesnes savaites buvo atlikta nemažai jos peržiūrų. Visa tai įvyko po pradinio ligos protrūkio praėjus keliems mėnesiams. Spalio mėn. pabaigoje Europos Vadovų Taryba paskyrė už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingą Komisijos narį ES koordinatoriumi Ebolos viruso klausimais, kad šis sudarytų sąlygas politiniam koordinavimui.

63

Koordinatorius vaidino svarbų vaidmenį, atkreipdamas valstybių narių dėmesį į svarbius veiksmus ir į paramą, būtiną padidinti reagavimo mastą (pavyzdžiui, 2014 m. spalio mėn. surengiant bendrą vizitą į Vakarų Afriką bei aukšto lygmens posėdžius ir 2015 m. kovo mėn. Briuselyje įvykusią paramos teikėjų konferenciją). Kaip parodyta V priede, šie pokyčiai, nors jie ir buvo reikalingi, įvyko po to, kai atvejų skaičius pasiekė aukščiausią tašką.

64

Specialiosios paskirties grupės Ebolos viruso klausimais įsteigimą ERCC patalpose visos suinteresuotosios šalys palankiai įvertino kaip svarbų ES atsakomųjų veiksmų koordinavimo ir plėtojimo žingsnį. Jų įgaliojimai buvo operatyvinio pobūdžio ir apėmė papildomumo užtikrinimą ir sinergijų nustatymą. Jos metodas buvo integracinis: be kitų Komisijos tarnybų, EIVT, ES agentūrų, Tarybos sekretoriato ir valstybių narių (įskaitant kai kuriuos nacionalinius koordinatorius Ebolos viruso klausimais) bei PSO, OCHA, PMP, UNICEF atstovus, Specialiosios paskirties grupės Ebolos viruso klausimais posėdžiuose dalyvavo ir IHP⁴³ bei kelių NVO, kurios vienos pirmųjų pradėjo vykdyti atsakomuosius veiksmus, atstovai. Anot daugelio suinteresuotųjų šalių, realiu laiku atnaujinta informacija apie esamą padėtį, kurią perdavė ES delegacijos ir ECHO vietos lygmens tinklo atstovai, buvo ypač vertinga. Mes nustatėme, kad specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais pirmiausia pasitarnavo kaip informacijos mainų platforma siekiant skatinti koordinavimą, o ne kaip sprendimų priėmimo organas.

65

Nepaisant kai kurių informacijos valdymo trūkumų (informacijos pertekliaus, ne visada atnaujinamų informacijos el. paštu gavėjų sąrašų), specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais taip pat galėjo prisidėti užtikrinant didesnį koordinavimą ir nuoseklesnį atsakomųjų veiksmų vykdymą. Tai iliustruoja trys pavyzdžiai:

a)specialiosios paskirties grupės Ebolos viruso klausimais diskusijų metu paaiškėjo, kad rengiamos dvi atskiros EIVT ir Komisijos (DG ECHO, DG DEVCO, DG SANCO ir FPI) misijos vietoje, turinčios įvykti 2014 m. spalio mėn. pabaigoje. Buvo imtasi priemonių persidengimo ir dubliavimosi rizikai sumažinti parengiant bendrą misijos ataskaitą;

b)DG SANTE galėjo perduoti su specialiąja paskirties grupe pasidalyta SSK skirta informacija bei padėti planuoti ir plėtoti DG SANTE ir DG ECHO rengiamus praktinius seminarus (pavyzdžiui, saugumo ir kontrolės klausimais bei susijusius su Europos medicininiu daliniu);

c)ECDC darbuotojai ir pagal ECDC stipendijų programas dirbantys epidemiologai buvo perkelti naudojantis PSO Pasauliniu pranešimo apie prasidėjusias nelaimes ir reagavimo į jas tinklu (GOARN) siekiant paremti epidemiologinius tyrimus rajonų lygmeniu, įskaitant atvejų nustatymą ir sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimą. Nors buvo laikoma, kad epidemiologų ir PSO bendradarbiavimas iš esmės buvo sėkmingas, ECDC pranešė specialiosios paskirties grupei Ebolos viruso klausimais, kad perkelti ekspertai susidūrė su didelėmis logistinėmis problemomis. Vėliau DG ECHO pradėjo vykdyti misiją siekdamas nustatyti grupėms teikiamos paramos gerinimo būdus.

66

Dėl to, kad Ebolos viruso protrūkio metu nebuvo medicininės evakuacijos garantijos (galimai) užsikrėtusiems tarptautiniams sveikatos priežiūros ir humanitarinės pagalbos darbuotojams, kai kurie tokie asmenys nebenorėjo būti perkelti į regioną. DG ECHO, DG SANTE ir PSO bendradarbiavimas specialiosios paskirties grupėje Ebolos viruso klausimais ir be jos siekiant nustatyti ES medicininės evakuacijos sistemą – tai veiksmingo koordinavimo pavyzdys, nors prireikė nemažai laiko, kad jis išsiplėtotų, turint omeny poreikio skubą ir didelę svarbą (žr. 4 langelį).

4 langelis

ES medicininės evakuacijos sistemos plėtotė buvo sudėtinga ir ilga operacija

Atitinkamai 2014 m. rugpjūčio ir rugsėjo mėn. organizacijos „Gydytojai be sienų“ ir Jungtinės Tautos išreiškė didelį humanitarinės pagalbos ir sveikatos priežiūros darbuotojų medicininės evakuacijos poreikį⁴⁴. DG ECHO glaudžiai bendradarbiavo su DG SANTE ir PSO, kad parengtų ES medicininės evakuacijos sistemos standartines veiklos procedūras, kurias spalio 14 d. patvirtino SSK. Tuo pat metu Komisija ieškojo transporto priemonių (lėktuvų) tiek civilinėje / komercinėje⁴⁵, tiek karinėje srityje⁴⁶. Po to, kai Komisija nesugebėjo įtikinti dalyvaujančių valstybių įsipareigoti skirti civilinių išteklių medicininės evakuacijos pastangoms, rugsėjo 5 d. DG ECHO oficialiai paprašė EIVT sušaukti savo ES strateginio transportavimo planavimo grupę (EUMPC), siekiant rasti sprendimą, susijusį su karinių išteklių naudojimu. Nepaisant glaudaus DG ECHO ir ES strateginio transportavimo planavimo grupės (EUMPC) bendradarbiavimo, valstybių narių noras skirti karinių išteklių buvo labai nedidelis. Ankstesnės patirties šioje srityje trūkumas, iš anksto parengtų techninių sprendimų ir laiko, būtino ištekliams pritaikyti ir jiems užregistruoti, stygius kėlė papildomas dideles kliūtis pagalbą teikti laiku. Galiausiai ES medicininės evakuacijos sistema buvo baigta kurti Liuksemburgui įsipareigojus savanoriškam fondui skirti du lėktuvus; ja buvo pradėta naudotis nuo 2015 m. vasario vidurio.

Komisija nevisapusiškai naudojasi savo dispozicijoje turima informacija, kad teiktų ataskaitas apie savo pačios ir SCSM bendrą veiksmingumą

67

DG ECHO metiniuose valdymo planuose ir veiklos ataskaitose Komisija nustatė vieną rodiklį, susijusį su reagavimo į nelaimę etapu⁴⁷, o konkrečiai – su reagavimo savalaikiškumu. Tačiau šis rodiklis apima elementus, kurių Komisija nekontroliuoja⁴⁸. Dėl šios priežasties jai sudėtinga atsiskaityti už savo pačios veiklos rezultatus.

68

Taikant SCSM pagrindinę komunikacijos priemonę CECIS negalima išgauti duomenų automatizuotai ir struktūriškai, todėl veiksmingumo duomenų nustatymas vykdomas rankiniu būdu, o tai užima daug laiko. Kadangi duomenų rinkinys, kurį sistema gali panaudoti automatiškai, yra ribotas, CECIS negali parengti išsamių ataskaitų arba valdymo informacijos apie reagavimo į nelaimes skirtingų etapų operatyvinį efektyvumą nepriklausomai nuo to, ar šiuos etapus Komisija tiesiogiai kontroliuoja ar ne. Nemažai dalyvaujančių valstybių pareiškė, jog norėtų, kad CECIS generuotų daugiau apibendrintos veiksmingumo informacijos.

69

Dėl kiekybinės veiksmingumo statistikos, pavyzdžiui, dėl savalaikiškumo arba nepatenkintų prašymų, kurie dar turi būti pateikti, trūkumo Komisija ir dalyvaujančios valstybės netenka labai svarbios informacijos, skirtos įvertinti SCSM veiksmingumą ir jo pridėtinę vertę, kuri galėtų padėti padidinti suinteresuotųjų šalių pritarimą jam.

11Sprendimo 16 straipsnio 3 dalies a punkto i papunktis.

12Sprendimo 16 straipsnio 3 dalies a punkto ii papunktis.

13COM(2010) 600 final, 2010 m. spalio 26 d. „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“. Modulius gali sudaryti civilinės saugos arba žmogiškieji ištekliai arba jų derinys.

14„ICF International“, Ex post vertinimas pagal 2007–2013 m. civilinės saugos finansinę priemonę ir Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (nauja redakcija), galutinė ataskaita, 2014 m. gruodžio 16 d.

15Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė.

16ES rinkimų stebėjimo vertinimo gairės (FPI 4), p. 1, pirma pastraipa.

1716 straipsnio 3 dalies a punkto ii ir v papunkčiai bei 16 straipsnio 3 dalies b punktas.

18Sprendimo 16 straipsnio 3 dalies b punktas.

192014 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/762/ES, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo įgyvendinimo taisyklės ir panaikinami Komisijos sprendimai 2004/277/EB, Euratomas ir 2007/606/EB, Euratomas (OL L 320, 2014 11 6, p. 1).

20Įgyvendinimo sprendimo II priedo 10 dalis.

21Šis komponentas veikia nuo 2016 m. pradžios, o 2016 m. gegužės mėn. siekiant reaguoti į geltonosios karštinės protrūkį Afrikoje buvo suburta ECDC epidemiologus apimanti grupė.

222004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 851/2004, įsteigiantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (OL L 142, 2004 4 30, p. 1).

23Sprendimo 16 straipsnio 5 dalis.

24Nepale ES delegacijos vadovas likus dviem mėnesiams iki žemės drebėjimo pranešė apie netinkamą pačios ES delegacijos parengties lygį esant blogiausiam scenarijui. Nors nelaimės mastas buvo labai didelis, jis buvo mažesnis, nei buvo numatyta pagal blogiausią scenarijų, todėl ES delegacija galėjo suteikti būtiną paramą ESCS grupei.

252012 m. ir 2014 m. pabaigoje Komisija išsiuntė pranešimus ES delegacijų vadovams, kuriuose buvo paaiškinti SCSM veikimo principai ir tai, kaip nelaimės ištiktos šalys gali prašyti pagalbos.

26Sprendimo 16 straipsnio 11 dalis.

27Sprendimo 16 straipsnio 2 dalis. Koordinavimo integravimo prievolė taikoma tik JT OCHA, o ne kitoms JT organizacijoms.

28ES civilinės saugos ir UNDAC grupių bendradarbiavimo vietoje veiklos gairių projektas: Civilinės saugos komitetas, informacijos apie vykdomą veiklą mainai, 2009 m. spalio 21–22 d.

29Šios grupės yra tiek JT, tiek ne JT humanitarinių organizacijų grupės kiekviename pagrindinių humanitarinių veiksmų sektorių, pavyzdžiui, vandens, sveikatos. Jos kuriamos, kai sektoriuose iškyla aiškūs humanitariniai poreikiai, sektoriuose yra daug veiklos vykdytojų ir nacionalinėms valdžios institucijoms prireikia koordinacinės paramos.

30DG ECHO, 2016 m., Naujas regioninio koordinavimo mechanizmų vaidmuo taikant OSOCC, diskusijų dokumentas Humanitarinių tinklų ir partnerystės savaitei, Ženeva, vasario 2–5 d.

31Ten pat.

32Sprendimo 16 straipsnio 3 dalies e punktas.

33Vanduo, sanitarija ir higiena.

34Europos reagavimo į ekstremaliąsias situacijas ir nelaimes informacinė sistema. EDRIS – ta internetinė informacinė sistema, naudojama ES humanitarinės pagalbos įnašams nustatyti. EDRIS nėra SCSM dalis.

35Pavyzdžiui, yra keli komunikacijos tipai: svarbūs operatyviniai pranešimai (kaip antai prašymai suteikti pagalbą arba pateikti aktualius logistinius duomenis), administraciniai pranešimai (kaip antai prašymai bendrai finansuoti transporto sritį ir dotacijos), ataskaitos ir posėdžių protokolai.

36Sprendimo 16 straipsnio 3 dalies a punkto iii papunktis.

37Mes turime įrodymų, kad tarp UNOSAT ir ERCC dialogas vyksta ir kad jie turi prieigą prie vienas kito priemonių.

38http://emergency.copernicus.eu/mapping/.

39Sprendimo 16 straipsnio 3 dalies a punkto iii papunktis ir 16 straipsnio 4 dalis.

40Sprendimo 16 straipsnio 8 dalis.

41Bosnija ir Hercegovina: DG NEAR ir EUFOR; Ebolos virusas: DG DEVCO, FPI, DG SANTE, DG MOVE, DG RTD, ECDC, Eurokontrolė; Nepalas: DG DEVCO ir FPI.

422013 m. bendros ECHO ir EIVT tiriamosios misijos į Nepalą metu buvo rekomenduotas bendras ES parengties stiprinti koordinavimą konsuliniais klausimais planas (ši rekomendacija buvo dar kartą pakartota 2014 m. tolesnių veiksmų misijos metu). Nors tokia aktyvi specialioji misija yra gerosios praktikos pavyzdys, parengties planas taip ir nebuvo parengtas.

43Tarptautinė humanitarinė partnerystė (IHP) – tai septynių Europos ekstremaliųjų situacijų valdymo agentūrų tinklas. IHP šalys narės taip pat yra SCSM dalyvaujančios valstybės, tačiau jos pristatė savo veiklą specialiosios paskirties grupei Ebolos viruso klausimais kaip IHP narės.

442014 m. rugpjūčio 11 d. organizacija „Gydytojai be sienų“ aiškiai išreiškė didelį medicininės evakuacijos poreikį; 2014 m. rugsėjo 1 d. JT OCHA Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrui ir NATO išsiuntė prašymą dėl medicininės evakuacijos pajėgumų.

45Nors valstybės narės galėjo atlikti medicininę evakuaciją dvišaliu pagrindu ir Komisija turėjo parengusi komercinę alternatyvą, buvo laikoma, kad to nepakanka.

46Ji gali būti aktyvuota iš DG ECHO gavus oficialų prašymą, kuomet nėra civilinių alternatyvų, galinčių patenkinti poreikius esant konkrečiai krizei (iš esmės kariniai sprendimai visada turėtų būti paskutinė išeitis).

471 rezultatų rodiklis: Vidutinis intervencijų vykdymo pagal SCSM greitis (nuo pasiūlymo patvirtinimo iki perkėlimo).

48Pavyzdžiui, dalyvaujančių valstybių skirti ištekliai arba dalyvaujančių valstybių ekspertų skyrimas.

Išvados ir rekomendacijos

70

Mes darome išvadą, kad nuo 2014 m. pradžios Komisija iš esmės sudarė palankias veiksmingo reagavimo į nelaimes už ES ribų koordinavimo sąlygas. Mūsų bendrą vertinimą patvirtino visos dalyvaujančiosios valstybės, kurios atsakė į mūsų klausimyną. Jos pareiškė esančios patenkintos Komisijos vaidmeniu sudarant palankias koordinavimo sąlygas.

71

Kiekvienos iš trijų mūsų patikrintų nelaimių atveju Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (SCSM) aktyvavimas buvo savalaikis (žr. 17–19 dalis), o ES civilinės saugos grupės (ESCS grupės) sudarė palankias veiksmų, vykdomų vietoje kartu su dalyvaujančių valstybių grupėmis, koordinavimo sąlygas (žr. 26–27 dalis). Komisijos sudaromos palankios koordinavimo sąlygos pagerinamos plačiu mastu platinant informacijos produktus, kurie buvo laikomi naudingais (žr. 55–57 dalis).

72

Komisija patvirtino integracinį savo pačios tarnybų tarpusavio koordinavimo ir koordinavimo su kitomis ES ir ne ES įstaigomis metodą (žr. 34–37 dalis bei 58–66 dalis). Nors ES koordinavimo veiklos integravimo į JT sistemą laipsnis įvairių nelaimių atveju buvo skirtingas, mes darome išvadą, kad Komisija pripažino pagrindinį JT vaidmenį (žr. 41–46 dalis). Komisijos koordinavimo vaidmuo buvo atliekamas ir galutiniame reagavimo etape, imantis priemonių, skirtų užtikrinti sklandų perėjimą prie atsigavimo po nelaimės etapo (žr. 47–48 dalis).

73

Svarbi teisės aktų, įsteigiančių SCSM, naujovė yra ta, kad buvo sukurtas Europos reagavimo į nelaimes pajėgumas (arba „savanoriškas fondas“), kuris numato išankstinį reagavimo išteklių skyrimą. Savanoriško fondo kūrimas buvo lėtas procesas, o tai reiškia, kad Komisija negalėjo rekomenduoti perkelti konkrečius išteklius, reaguodama į mūsų nagrinėtas nelaimes. Vis dėlto Komisija vaidino svarbų vaidmenį prireikus plėsdama fondo taikymo sritį (žr. 28–32 dalis).

74

Nepaisant mūsų bendros išvados mes nustatėme nemažai sričių, kuriose būtina atlikti tolesnius patobulinimus. Komisija galėtų sutaupyti laiko išankstinio įspėjimo ir ESCS grupių atrankos ir perkėlimo etapuose (žr. 20–25 dalis). Kai kurios CECIS – Komisijos komunikacijos ir informacijos platformos – funkcijos galėtų būti ir toliau tobulinamos (žr. 49–54 dalis). Yra galimybių toliau stiprinti koordinavimą vietoje ir galima ieškoti daugiau civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų sinergijų (žr. 38–40 dalis). Komisijos ir ECDC finansiniai ir administraciniai susitarimai nebuvo visiškai tinkami Ebolos krizės metu vykdyti didelio masto epidemiologų perkėlimą pasitelkus SCSM (žr. 33 dalį). Galiausiai Komisija galėtų pagerinti SCSM veiksmingumo ataskaitų teikimą (žr. 67–69 dalis). Toliau mes teikiame penkias rekomendacijas, skirtas šiems punktams išnagrinėti.

1 rekomendacija. Laiko sutaupymas kritiniais ankstyvais reagavimo etapais

Komisija turėtų:

a)anksčiau pradėti naudotis CECIS išankstinio įspėjimo etapu lėtai prasidėjusios nelaimės atveju iš karto po to, kai parengiami pirmieji poveikio rodikliai ir / arba iškilus pirmiesiems poreikiams siekiant leisti dalyvaujančioms valstybėms sutelkti išteklius prieš aktyvuojant SCSM;

b)gavus prašymus suteikti pagalbą, nedelsiant išsiųsti prašymus dėl ekspertų skyrimo, jei galima pagrįstai tikėtis dalyvaujančių valstybių svaraus indėlio reaguojant į didelę nelaimę;

c)nustatyti būdus, kaip paspartinti ESCS grupių atranką ir perkėlimą ir paraginti dalyvaujančias valstybes kartu su Komisija parengti tarpusavio vertinimu pagrįstus ekspertų veiklos rezultatų vertinimus bei po misijų surengti grįžtamosios informacijos sesijas tarp grupės ir Komisijos būstinės;

d)parengti bet kokių kontaktų, užmegztų su dalyvaujančiomis valstybėmis, turinčiomis glaudžių ryšių su nelaimės ištikta šalimi ir dėl to turinčiomis gerų galimybių padėti, žurnalą.

Tikslinė įgyvendinimo data: 2017 m. pirmosios pusės pabaiga

2 rekomendacija. CECIS funkcijų tobulinimas

Siekiant pagerinti teikiamos ir prašomos suteikti pagalbos apžvalgą, kad būtų sudarytos sąlygos vykdyti geresnės kokybės tolesnius veiksmus atsižvelgiant į prioritetus ir pagerinti patogumą vartotojams, Komisija turėtų perprojektuoti kai kurias CECIS pagrindines funkcijas, įskaitant:

a)pateiktų prašymų, lyginant juos su patenkintais prašymais, trūkumų analizės automatizavimą ir rūšiavimo alternatyvos nustatymą;

b)supaprastintos realiuoju laiku pagrįstos prašymų ir pasiūlymų santraukos versijos pateikimą vietoje dirbančioms ESCS grupėms;

c)darbo srauto, susijusio su prašymais dėl paramos transporto srityje suteikimo, automatizavimą, siekiant sudaryti galimybes užtikrinti greitesnį nuo pradžios iki pabaigos nenutrūkstamą procesą ir statistikos bei realiuoju laiku pagrįstų apžvalgų rengimą;

d)tolesnių veiksmų vykdymą siekiant veiksmingai filtruoti operatyvinius ir administracinius pranešimus bei nustatyti priemones, kaip sustiprinti šios funkcijos naudojimą.

Tikslinė įgyvendinimo data:
susitarimo dėl reikalavimų ir veiksmų plano rengimas kartu su suinteresuotomis šalimis: 2017 m. pirmosios pusės pabaiga
Konkurso rengimas, įgyvendinimas ir testavimas: 2018 m. pabaiga

3 rekomendacija. Koordinavimo stiprinimas ir galimos sinergijos vietoje

Komisija turėtų:

a)pagerinti ESCS grupių ataskaitų teikimą iš vietos, reikalaujant pateikti aiškesnius atliktų poreikių vertinimų ir konkrečių tolesnių veiksmų, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į nustatytus poreikius, aprašymus;

b)nustatyti, kaip ECHO vietos lygmens tinklas gali būti dar labiau panaudotas siekiant paremti ESCS grupių darbą apskritai ir padėčių bei poreikių vertinimus konkrečiai;

c)sukurti daugiau civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos teikėjų, įskaitant tų teikėjų, kurie priklauso JT grupių sistemai, žinių didinimo galimybių;

d)ECHO vietos lygmens tinklo nacionaliniuose ir regioniniuose biuruose paskirti pagrindinius civilinės saugos centrus; ji taip pat turėtų – kartu su EIVT – pagrindinius civilinės saugos centrus paskirti ir tarp ES delegacijų rizikos šalyse darbuotojų. Šie pagrindiniai centrai bus reguliariai apmokomi: mokymai bus rengiami SCSM pokyčių ir jo aktyvavimo procedūrų klausimais.

Tikslinė įgyvendinimo data: 2017 m. pabaiga

4 rekomendacija. Galimų epidemiologų perkėlimo tvarkos pokyčių nagrinėjimas

Tuo atveju, jei ES nuspręs perketi epidemiologus pasinaudodama SCSM reaguojant į už Sąjungos ribų galinčias kilti didelio masto ekstremaliąsias situacijas, turinčias pasekmių sveikatai, Komisija ir ECDC, tinkamai atsižvelgdami į pagrindinį PSO vaidmenį šioje srityje, turėtų kartu išnagrinėti galimus esamų administracinių ir finansinių susitarimų pokyčius, kurie galėtų sudaryti palankesnes sąlygas greitam ir lanksčiam perkėlimui.

Tikslinė įgyvendinimo data: 2018 m. pradžia

5 rekomendacija. Atskaitingumo stiprinimas gerinant ataskaitų teikimą

Siekdama suteikti sau ir dalyvaujančiajai valstybei informaciją, kuri galėtų dar labiau pagerinti SCSM veiksmingumą, pridėtinę vertę ir pripažinimą, Komisija turėtų:

a)nustatyti pagrindinius veiksmingumo rodiklius, susijusius su tomis reagavimo dalimis, kurias ji kontroliuoja ir už kurias ji yra atskaitinga;

b)parengti automatiškai generuojamus statistinius duomenis ir ataskaitas remiantis CECIS duomenimis, siekiant palyginti reagavimą esant skirtingiems aktyvavimo atvejams ir įvardyti SCSM galimas tobulintinas sritis.

Tikslo įgyvendinimo data:
Pagrindinių veiksmingumo rodiklių nustatymas: 2017 m. pirmosios pusės pabaiga
Statistinių duomenų ir ataskaitų generavimas: 2018 m. pabaiga (žr. 2 rekomendaciją)

Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 2016 m. lapkričio 8 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Klaus-Heiner LEHNE

Priedai

I priedas

Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, skirto nelaimėms už Sąjungos ribų valdyti, aktyvavimas

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

II priedas

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas – santykiai tarp veikėjų 2016 m. rugpjūčio 31 d.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

III priedas

Trijų tikrintų nelaimių apžvalga

Ebolos virusas Vakarų Afrikoje
Žemės drebėjimas Nepale
Potvyniai Bosnijoje ir Hercegovinoje

Krizės tipas
Epidemija
Žemės drebėjimas
Potvyniai / Nuošliaužos

Pradžia
2014 m. kovo mėn.
2015 m. balandžio 25 d.
2014 m. gegužės 13–15 d.

Paramos teikimo vietoje trukmė
22 mėnesiai
~ 3 savaitės
~ 2,5 savaitės

Nukentėję gyventojai
> 28 000 infekcijos atvejų
> 11 200 mirčių
800 000 nukentėjusiųjų
8 700 mirčių
2 200 sužeistų
3 000 000 nukentėjusiųjų
76 mirtys

Krizės poveikis
Pražūtingi padariniai viso regiono saugumui, sveikatai ir ekonomikai.
Sunaikinti keli kaimai.
> Sunaikinta 510 000 namų
> Sunaikinti 286 767 namai
Šimtai tūkstančių žmonių prarado savo pragyvenimo šaltinius ir buvo sunaikinta pagrindinė infrastruktūra

Subjektas, prašantis aktyvuoti SCSM
Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) per JT OCHA
Nepalo valdžios institucijos
Bosnijos ir Hercegovinos Saugumo ministerija

SCSM aktyvavimo data
2014 m. rugpjūčio 14 d.
2015 m. balandžio 26 d.
2014 m. gegužės 17 d.

Reagavimo operacijose dalyvavusios SCSM dalyvaujančios valstybės
14
17
19

JT vaidmuo
PSO vadovavo reagavimo operacijoms, jai talkino UNMEER, ES, JAV, JK, FR
Vietoje dirbo UNDAC grupė
Vietoje dirbo UNDAC grupė ir aktyvuota JT grupės sistema
UNDAC grupės vietoje nebuvo ir nebuvo oficialiai aktyvuota grupių sistema, nors panašios struktūros iš esmės buvo įdiegtos

Pagrindiniai tarptautiniai veikėjai
PSO, UNMEER, ES specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais (Pagrindiniai subjektai: ECHO, DEVCO, SANCO, MOVE, ECDC, EIVT), JAV, JK, FR, Organizacija „Gydytojai be sienų“, kitos NVO ir dvišaliai paramos teikėjai.
Jungtinės Tautos (OCHA, UNDAC, UNICEF, PMP), tarptautinė pagalbos organizacija „Relief International“, dvišaliai paramos teikėjai, NVO.
JT, Pasaulio bankas, dvišaliai paramos teikėjai, Raudonasis Kryžius, EUFOR, NVO.

Perkelta ESCS grupė
4 ES CS ekspertai (kaip UNDAC grupės nariai)
1 ECHO regioninis logistikos koordinatorius
3 RNKC ryšių palaikymo pareigūnai
10 ES CS ekspertų
2 RNKC ryšių palaikymo pareigūnai
10 ES CS ekspertų
1 ECHO techninis pagalbininkas

Per SCSM pasiūlyta pagalba

•Pagalba maistu, medicininė vaistinėlė ir t. t.

•Antklodės ir chloras

•Mobilios laboratorijos, gydymo centrai

•Greitosios pagalbos automobiliai ir ligoninės vietoje

•Logistinė parama, transportavimas oru, karinio jūrų laivyno laivai

•Medicininė evakuacija

•Paieškos ir gelbėjimo komandos, pagrindinės stovyklos

•Vandens valymo moduliai

•Gydytojų komandos

•Palapinės, antklodės, miegmaišiai, pastogės

•Vandens pompos,

•Vandens valymo įrenginiai

•Smėlio maišai

•Pagalba maistu

•Malūnsparniai, gelbėjimo valtys

•Palapinės, antklodės, šildytuvai, rankšluosčiai

IV priedas

ES epidemiologų perkėlimas į Gvinėją

Šaltiniai: PSO; ECDC; Europos Audito Rūmai.

V priedas

2014–2015 m. Ebolos viruso protrūkio įvykių laiko skalė

Šaltiniai: PSO; ECDC; Europos Audito Rūmai.

Komisijos atsakymas

Santrauka

VI

Komisija teigiamai vertina konstruktyvų Audito Rūmų požiūrį, kuriuo nurodomos patobulinimų galimybės. Šioje ataskaitoje pateikiamos pragmatinės rekomendacijos, kurias įgyvendinus pagerės SCSM indėlis stiprinant dalyvaujančiųjų valstybių pajėgumus, taip pat gelbstint nelaimėje atsidūrusius žmones ir teikiant jiems pagalbą.

VII

Komisija sutinka su visomis rekomendacijomis.

Įvadas

1 langelis. Savanoriško fondo apibūdinimas

2016 m. spalio 1 d. 16 valstybių narių savanoriškame bendrųjų išteklių fonde jau buvo užregistravusios arba dar registravo iš viso 78 reagavimo į nelaimes pajėgumus.

Pajėgumus įsipareigojo skirti Belgija, Čekija, Danija, Graikija, Ispanija, Italija, Lenkija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Vokietija. Iki šiol savanoriško bendrųjų išteklių fondo pajėgumai buvo panaudoti aštuonis kartus, įskaitant reagavimą į Ebolos virusą ir 2016 m. geltonosios karštinės protrūkį, į miškų gaisrus ES valstybėse narėse, pagalbą Ekvadorui po 2016 m. įvykusio žemės drebėjimo ir Haičiui po uragano „Matthew“ (2016 m.).

Per šias operacijas buvo naudojamos vandens valymo stotys, miškų gaisrų gesinimo lėktuvai, visuomenės sveikatos ir mobilios laboratorijos, taip pat techninės pagalbos bei paramos brigados. Iš šių operacijų matyti, kad fondas turi pridėtinę vertę, o jo ištekliai bus naudojami vis dažniau.

Pastabos

18

2016 m. Komisija pradėjo naudoti išankstinio įspėjimo režimą, kuris aktyvuojamas visais atvejais, kai nustatomi ir (arba) numatomi tokie požymiai, visų pirma įvertindama, ar paskelbti išankstinį įspėjimą tais atvejais, kai Pasaulinėje įspėjimo apie nelaimes ir koordinavimo sistemoje (angl. GDACS) uždegamas raudonas pavojaus signalas (o tai taip pat reiškia potencialų humanitarinį poveikį). Nuo to laiko išankstinio įspėjimo režimas buvo aktyvuotas daugiau nei 12 kartų. Pavyzdžiui, įvykus žemės drebėjimui Ekvadore (2016 m. balandžio mėn., staigi nelaimė), išankstinis įspėjimas buvo aktyvuotas likus beveik dviem valandoms iki JT prašymo atlikti ekspertizę ir likus 16 valandų iki nukentėjusios šalies prašymo. Uragano „Matthew“ Haityje atveju (2016 m. spalio mėn., lėtai įvykstanti nelaimė) išankstinis įspėjimas buvo paskelbtas likus pusantros dienos iki nukentėjusios šalies prašymo.

21

Šis metodas buvo naudotas per žemės drebėjimą Ekvadore (2016 m. balandžio mėn.), kai dalyvaujančiosios valstybės buvo informuotos apie Europos Sąjungos civilinės saugos grupių (ESCSG) dislokavimą likus dviem valandoms iki paieškos ir gelbėjimo komandos paskyrimo ir patvirtinimo.

Bendras atsakymas į 23 ir 24 dalių pastabas

Civilinės saugos komitetas sudarė specialią Mokymo politikos grupę, kad aptartų ESCSG ekspertų pobūdį ir jų funkcijas grupėse. Vis dėlto su Civilinės saugos komitetu sutarta, kad Komisija per 2017 m. pirmąjį pusmetį pateiks kitą pasiūlymą dėl galimybės savanoriškame bendrųjų išteklių fonde registruoti tam tikras ekspertų kategorijas, užuot registravus individualiai įvardytus ekspertus.

25

Vykdydama naują mokymo ciklą, kuris prasidėjo 2016 m. gegužės mėn., Komisija mokymo kursuose ėmėsi įgyvendinti principą, pagal kurį ESCSG kandidatus vertina instruktoriai, o mokymo pabaigoje kandidatai gauna individualią grįžtamąją informaciją. Be to, nacionalinis mokymo koordinatorius gali paprašyti pateikti konkretaus tos pačios pilietybės eksperto vertinimo anketas.

29

2016 m. gerokai padidėjus iš anksto suplanuotų išteklių kiekiui, tikimasi, kad savanorišku bendrųjų išteklių fondu ateityje bus naudojamasi gerokai daugiau. Tačiau esama ir disproporcijų, todėl Komisija per artimiausius mėnesius patvirtins ataskaitą apie savanoriško bendrųjų išteklių fondo pajėgumų spragas.

38

Atsižvelgdama į naujausią Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro (angl. ERCC) patirtį, Komisija skatino siekti pažangos ESCS ir humanitarinės pagalbos priemonių glaudaus koordinavimo ir bendradarbiavimo srityje. Be to, Komisijos subjektai, dalyvaujantys užtikrinant civilinę saugą ir teikiant humanitarinę pagalbą, įskaitant įvykio vietoje veikiančius subjektus, regioniniuose ir centrinės būstinės surengtuose seminaruose aptarė įvairius oficialius mechanizmus.

40

Geresnis ESCS grupių ir humanitarinės pagalbos vietos tinklo bendradarbiavimas ir koordinavimas sudarė sąlygas, pvz., tam, kad 2016 m. spalio mėn., kai dėl Haityje siautusio uragano „Matthew“ buvo aktyvuotas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM), dauguma su poreikiais susijusių spragų buvo nustatytos pasitelkus pačios Komisijos humanitarinės pagalbos tinklą. Vis dėlto Komisija sutinka, kad bendradarbiavimas su kolegomis, dirbančiais ECHO vietos tinklo biuruose ir ES delegacijose, turi būti sistemingesnis.

50

Komisija jau nurodė, kad pagalbos teikimo apžvalgos funkcija turėtų būti pertvarkyta glaudžiai bendradarbiaujant su naudotojais, todėl 12-ajame Civilinės saugos komiteto posėdyje (2016 m. birželio mėn.) nuspręsta paraginti surengti Bendros ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemos (angl. CECIS) iniciatyvinės grupės posėdį, kad būtų aptarti ir reglamentuoti šios rūšies prašymai.

51

CECIS jau įdiegtas tikruoju laiku užtikrinamas EDRIS ir CECIS tarpusavio ryšys. Visi bendru identifikatoriumi pagrįsti veiksmai, kurių imtasi siekiant įveikti krizę ir kurie yra susiję su civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijomis, dabar gali būti rodomi vienu metu tame pačiame ekrane. Ši EDRIS funkcija pradėta naudoti jau 2016 m.

52

Nors CECIS saugumas yra nuolatinį susirūpinimą dalyvaujančiosioms valstybėms keliantis klausimas, 2017 m. civilinės saugos darbo programos projekte nurodyta, kad bus nagrinėjama galimybė kurti interneto paslaugų sąsają arba tinklalapį, per kuriuos CECIS informacija būtų perduodama į kitas ERCC informacines priemones, pvz., ERCC vietos portalą.

53

Komisija jau nurodė, kad CECIS žurnalas turėtų būti pertvarkytas glaudžiai bendradarbiaujant su naudotojais, todėl Civilinės saugos komiteto 12-ajame posėdyje (2016 m. birželio mėn.) nuspręsta paraginti surengti CECIS iniciatyvinės grupės posėdį, kad būtų aptarti ir reglamentuoti šios rūšies prašymai.

54

2017 m. civilinės saugos darbo programos projekte numatyta sudaryti sąlygas CECIS sistemoje paspartinti procesą transporto klausimais ir sumažinti administracinį darbo, susijusio su paramos prašymais, srautą.

66

Daug pastangų prireikė kuriant veikiantį ir saugų evakuacijos procesą, derinant medicininius ir logistinius pacientų poreikius, užtikrinant orlaivių ir pilotų saugą ir priimančiosios medicininės įstaigos pajėgumus.

Bendras atsakymas į 67–69 dalių pastabas

Komisija pripažįsta išvadas ir, be jau suplanuotų pokyčių, kurių imsis artimiausiais metais, siekdama patobulinti CECIS naudojimą ir našumą, visapusiškai pasinaudos rekomendacijomis, kad išspręstų nurodytą klausimą.

Išvados ir rekomendacijos

73

Išteklių registracija savanoriškame bendrųjų išteklių fonde per antrąjį 2016 m. pusmetį gerokai išaugo. 2016 m. spalio 1 d. jame jau buvo įregistruoti arba dar registruojami 78 pajėgumai.

74

Komisija teigiamai vertina konstruktyvų Audito Rūmų požiūrį, kuriuo nurodomos patobulinimų galimybės. Šioje ataskaitoje pateikiamos pragmatinės rekomendacijos, kurias įgyvendinus pagerės SCSM indėlis stiprinant dalyvaujančiųjų valstybių pajėgumus, taip pat gelbstint nelaimėje atsidūrusius žmones ir teikiant jiems pagalbą. Be to, Komisija pasinaudos SCSM steigimo teisės aktuose numatytomis naujovėmis, kad prireikus praplėstų išteklių panaudojimo galimybes.

1 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

2 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija. Artimiausiais metais planuojama imtis svarbių pokyčių, siekiant pagerinti CECIS panaudojimą įvairiose srityse. Šie klausimai bus sprendžiami kartu su iniciatyvine grupe ir (arba) naudotojų grupe, siekiant apibrėžti jų prioritetus.

3 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

4 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

5 rekomendacija

Komisija sutinka su šia rekomendacija.

QJ-AB-16-034-LT-E    ISSN 1977-5725

Nelaimės gali įvykti bet kur ir bet kada. Įvykus gamtinei ar žmogaus sukeltai nelaimei, reakcija turi būti greita. Užtikrinus patikimą nelaimių valdymą, išgelbėjamos gyvybės, o veiksmingas skirtingų reagavimo tarnybų veiksmų koordinavimas yra nepaprastai svarbus sėkmingam reagavimui į nelaimes. Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM) buvo įdiegtas siekiant skatinti greitą ir veiksmingą nacionalinių civilinės saugos tarnybų operatyvinį bendradarbiavimą, paskiriant Europos Komisijai svarbų vaidmenį siekiant sudaryti palankesnes sąlygas koordinavimui. Mes nagrinėjome, ar Komisija trijų neseniai įvykusių tarptautinių nelaimių – potvynių Bosnijoje ir Hercegovinoje (2014 m.), Ebolos viruso protrūkio Vakarų Afrikoje (2014–2016 m.) ir žemės drebėjimo Nepale (2015 m.) – metu veiksmingai sudarė palankesnes sąlygas tokiam koordinavimui pasitelkiant SCSM. Mes darome išvadą, kad nuo 2014 m. pradžios Komisija iš esmės veiksmingai atliko savo koordinavimo vaidmenį. Mes pateikiame keletą rekomendacijų, kaip reagavimo į nelaimes etape padėti toliau gerinti SCSM veikimą.