EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditors

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads

Print | ISBN 978-92-872-6591-3 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/402094 | QJ-AB-16-034-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-6646-0 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/8247 | QJ-AB-16-034-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6614-9 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/400902 | QJ-AB-16-034-LV-E

© Eiropas Savienība, 2016. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

1. un 2. fotoattēla izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 24.11.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 28.9.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 8.11.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 7.12.2016.

LV
2016

Nr. 33

Īpašais ziņojums

Savienības civilās
aizsardzības mehānisms:
reaģēšanas koordinācija
katastrofu gadījumā
ārpus ES kopumā ir bijusi
efektīva

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību, drošības un tiesiskuma izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Hans Gustaf Wessberg, un revīzijas darbā piedalījās locekļa biroja vadītājs Peter Eklund, locekļa biroja atašejs Emmanuel Douglas Hellinakis, atbildīgā vadītāja Sabine Hiernaux-Fritsch, darbuzdevuma vadītājs Michiel Sweerts un revidenti Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen un Dirk Neumeister.

No kreisās uz labo: M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen, M. Sweerts, P. Eklund.

Saturs

Saīsinājumi un akronīmi

Kopsavilkums

Ievads

Vispārīga informācija

Tiesiskais regulējums

Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM)

UCPM finansēšana

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Komisija izmantoja esošās koordinācijas struktūras, bet dažus instrumentus varēja izmantot vairāk

Komisija savlaicīgi aktivizēja mehānismu reaģēšanai uz ārkārtas situācijām, bet tā būtu varējusi gūt papildu laiku resursu mobilizēšanai, ja būtu labāk izmantots iepriekšējas brīdināšanas posms

ES civilās aizsardzības vienības atviegloja koordināciju uz vietas, bet to atlases procesā un ziņošanā no notikumu vietas bija trūkumi

Lai gan pārbaudīto krīžu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstu joprojām izmantoja ierobežoti, Komisijai bija aktīva loma tā tvēruma paplašināšanā

ES civilās aizsardzības vienības saņēma ievērojamu atbalstu no ES delegācijām

Komisija izmantoja esošo ECHO ĢD vietējo biroju tīklu, taču varētu panākt lielāku civilās aizsardzības sinerģiju

Komisija ievēroja ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja vadošo lomu un pieņēma elastīgas koordinācijas struktūras, nodrošinot saskaņotību ar vispārējo ANO izveidoto kārtību

Komisija veica pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz atjaunošanas posmu

Kaut arī Komisija izveidoja sistēmu informācijas vākšanai, izplatīšanai un apmaiņai, ziņošanu iespējams uzlabot

Komisijas CECIS komunikācijas platforma ir noderīga informācijas apmaiņai, bet ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai palielinātu tās ietekmi

Informācijas materiāli un kartes bija plaši izplatītas, un ir norādes, ka šie produkti bija noderīgi

Komisija organizēja iekļaujošas sanāksmes, kuru mērķis bija veicināt informācijas apmaiņu ar ES struktūrām un palīdzības sniegšanas saskaņotību

Kalpojot par forumu informācijas apmaiņai, Ebolas vīrusa darba grupa pievienoja vērtību reaģēšanai, tomēr to vajadzēja izveidot agrāk

Komisija pilnībā neizmanto tās rīcībā esošo informāciju, lai ziņotu gan par saviem, gan ES civilās aizsardzības mehānisma kopējiem darbības rezultātiem

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums. | Savienības Civilās aizsardzības mehānisma aktivizācija attiecībā uz katastrofām, kas notiek ārpus Savienības
II pielikums. | Savienības civilās aizsardzības mehānisms – attiecības starp dalībniekiem, stāvoklis 31.8.2016.
III pielikums. | Pārskats par trim pārbaudītajām katastrofām
IV pielikums. | ES epidemiologu izvietošana Gvinejā
V pielikums. | Hronoloģisks pārskats par Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumu 2014.–2015. gadā

Komisijas atbilde

Saīsinājumi un akronīmi

BiH: Bosnija un Hercegovina

CECIS: kopīga ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēma

DEVCO ĢD: Starptautiskās attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts

ECHO ĢD: Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāts

NEAR ĢD: Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts

SANTE ĢD: Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts

ECDC: Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

EĀDD: Eiropas Ārējās darbības dienests

ERCC: Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centrs

EUCP: ES Civilās aizsardzības koordinācijas un novērtējuma (vienība)

ES delegācija: Eiropas Savienības delegācija

EUFOR: Eiropas Savienības vadīti spēki

FPI: Ārpolitikas instrumentu dienests

GOARN: Globālais uzliesmojuma brīdināšanas un reaģēšanas tīkls

HSC: Veselības drošības komiteja

MSF: organizācija “Ārsti bez robežām”

OCHA: Humānās palīdzības koordinācijas birojs

OSOCC: Darbību koordinācijas centrs uz vietas

UCPM: Savienības civilās aizsardzības mehānisms

UNDAC: Apvienoto Nāciju Organizācijas katastrofu novērtēšana un koordinācija

WFP: Pasaules Pārtikas programma

PVO: Pasaules Veselības organizācija

Kopsavilkums

I

Katastrofas var notikt jebkurā vietā un laikā. Gan dabas, gan cilvēka izraisītu katastrofu ietekme uz cilvēkiem, vidi un tautsaimniecību var būt ievērojama. Katastrofas gadījumā reakcijai jābūt ātrai. Pareiza katastrofu pārvarēšana palīdz glābt dzīvības, un efektīva koordinācija starp dažādiem palīdzības sniedzējiem ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu sekmīgu sagatavošanos katastrofām un reaģēšanu uz tām.

II

Eiropas Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) izveidoja, lai sekmētu ātru un efektīvu operatīvo sadarbību starp valstu civilās aizsardzības dienestiem. Tam ir divi galvenie mērķi. Pirmkārt, tā mērķis ir stiprināt sadarbību starp Eiropas Savienību un UCPM iesaistītajām valstīm (dalībvalstīm un sešām trešām valstīm). Otrkārt, tā mērķis ir veicināt koordināciju civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu to sistēmu efektivitāti, kas ļauj novērst katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām.

III

Mehānismu pārvalda Eiropas Komisija. Palāta pārbaudīja, vai Komisija, izmantojot UCPM, ir efektīvi veicinājusi saskaņotu reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības. Mēs to darījām, apskatot UCPM aktivizāciju, reaģējot uz trim nesen notikušām starptautiskām katastrofām: plūdiem Bosnijā un Hercegovinā (2014. g.), Ebolas vīrusa uzliesmojumu Rietumāfrikā (2014.–2016. g.) un zemestrīci Nepālā (2015. g.).

IV

Mēs secinām, ka Komisija kopumā ir darbojusies efektīvi, sekmējot saskaņotu reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības kopš 2014. gada sākuma.

V

Katrai no trim katastrofām, kuras mēs pārbaudījām, UCPM tika iedarbināts laikus, un ES civilās aizsardzības vienības (EUCP vienības) sekmēja koordināciju uz vietas ar iesaistīto valstu vienībām. Komisija sekmē koordināciju, un to stiprina plaša informācijas produktu izplatīšana. Koordinācija starp Komisijas dienestiem, kā arī ar citām ES un trešo valstu struktūrām bija iekļaujoša. Komisija arī ievēroja ANO vispārējo vadību un veica pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz atjaunošanas posmu.

VI

Neraugoties uz vispārējo secinājumu, mēs konstatējām vairākas jomas, kurās vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, tostarp: iespējams ietaupīt laiku pirmajos posmos, kas saistīti ar reaģēšanu uz katastrofu, CECIS (Komisijas saziņas un informācijas platforma), koordinācija uz vietas un sinerģija, Komisijas un ECDC finansiālā un administratīvā kārtība plaša mēroga epidemiologu izvietošanai, izmantojot UCPM, un ziņošana par UCPM darbības rezultātiem.

VII

Tāpēc Palāta Komisijai formulē šādus ieteikumus:

a)apzināt veidus, kā iegūt papildu laiku iepriekšējas brīdināšanas posmā un EUCP vienību atlases un izvietošanas posmā;

b)pilnveidot CECIS, lai uzlabotu pārskatu par sniegto un pieprasīto palīdzību, lai varētu labāk pārraudzīt prioritātes un lai uzlabotu lietotājdraudzīgumu;

c)stiprināt koordināciju uz vietas, uzlabojot EUCP vienību ziņošanu, izmantojot ECHO ekspertu uz vietas tīklu, un vēl vairāk iesaistot ES delegācijas;

d)kopā ar ECDC novērtēt, kādas iespējamas izmaiņas ir vajadzīgas, lai stiprinātu kārtību ECDC ekspertu izvietošanai ārpus Savienības, izmantojot UCPM;

e)uzlabot ziņošanu, automatizējot statistikas datu un rādītāju sagatavošanu, un tādējādi stiprināt pārskatatbildību.

Ievads

Vispārīga informācija

01

Katastrofas var notikt jebkurā vietā un laikā. Gan dabas, gan cilvēka izraisītu katastrofu ietekme uz cilvēkiem, vidi un tautsaimniecību var būt ievērojama. Saskaņā ar vienu no aplēsēm laikposmā no 1994. līdz 2013. gadam pasaulē bija 6873 dabas katastrofas, kurās dzīvību zaudēja 1,35 miljoni cilvēku, – vidēji tas bija aptuveni 68 000 cilvēku gadā¹. Saskaņā ar ANO aplēsi ekonomiskie zaudējumi, ko radīja katastrofas laikposmā no 2005. līdz 2015. gadam, bija 1,3 triljoni ASV dolāru².

02

Katastrofas gadījumā indivīdiem, sabiedrībai, valdībām un starptautiskām organizācijām un līdzekļu devējiem jārīkojas ļoti ātri. Pareiza katastrofu pārvarēšana³ palīdz glābt dzīvības, un dažādu palīdzības sniedzēju efektīva koordinācija ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi sagatavotos krīzes situācijām un katastrofām un reaģētu uz tām.

Tiesiskais regulējums

03

ES pilnvaras civilās aizsardzības jomā ir aprakstītas Līguma par Eiropas Savienības darbību 196. pantā, kurā noteikts, ka Savienības rīcības mērķis ir sekmēt ātru un efektīvu operatīvo sadarbību Savienībā valstu civilās aizsardzības dienestu starpā, kā arī saskaņotību starptautiskajā civilās aizsardzības darbā.

04

Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) izveidoja 2001. gadā. Pašreizējais tiesiskais regulējums ir noteikts ar Lēmumu Nr. 1313/2013, kas ir spēkā kopš 2014. gada 1. janvāra (turpmāk – “Lēmums”)⁴. Mehānismam ir divi galvenie mērķi. Pirmkārt, tā mērķis ir stiprināt sadarbību starp Eiropas Savienību un iesaistītajām valstīm⁵. Otrkārt, tā mērķis ir veicināt koordināciju civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu to sistēmu efektivitāti, kas ļauj novērst dabas un cilvēka izraisītas katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām.

Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM)

05

Par UCPM ir atbildīgs Eiropas Komisijas Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāts (ECHO ĢD). Tā pamatelements ir Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centrs (ERCC). ERCC darbojas divdesmit četras stundas diennaktī, tajā ir diennakts dežūrcentrs. ERCC galvenie operatīvie uzdevumi ir šādi: tas darbojas kā Komisijas un ES krīžu uzraudzības un koordinācijas platforma; tas darbojas kā saziņas centrs starp iesaistītajām valstīm, skarto valsti un ekspertiem, kas nosūtīti darbībai uz vietas; sagatavo un izplata informatīvus materiālus; veicina sadarbību starp civilās aizsardzības un humānās palīdzības pasākumiem. Šīs funkcijas atbalsta ar tīmeklī balstītu trauksmes un paziņošanas lietojumprogrammu CECIS (kopīga ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēma)⁶.

1. fotoattēls

Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centrs

© ES/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015. gads

06

ERCC papildina Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas – “brīvprātīgo rezervju saraksta” resursi reaģēšanai uz katastrofām, kurus iesaistītās valstis iepriekš apņemas nodrošināt un kuri atrodas rezervē un ir jāizmanto tikai tad, ja Komisija aicina. Brīvprātīgo rezervju saraksts ir viens no vairākiem jauninājumiem, kuri ieviesti ar jauno Lēmumu, lai novērstu iepriekšējā mehānisma nepilnības⁷. Konkrēti, rezervju saraksta mērķis ir palīdzēt sasniegt šādus mērķus: pāriet no reaģējošas un ad hoc koordinācijas uz iepriekš plānotu, iepriekš noteiktu un paredzamu sistēmu; apzināt un rentablā veidā novērst būtiskus reaģēšanas spēju trūkumus katastrofas gadījumā. Brīvprātīgo rezervju saraksta jēdziens ir paskaidrots 1. izcēlumā.

1. izcēlums

Brīvprātīgo rezervju saraksta skaidrojums

Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas (jeb “brīvprātīgo rezervju saraksts”) ietver palīdzības vienības, ekspertus un tehnisko aprīkojumu no vairākām ES valstīm. Šie līdzekļi tiek turēti gatavībā, un vajadzības gadījumā tos dara pieejamus ES civilās aizsardzības misijām visā pasaulē.

Kopš rezervju saraksta darbības sākuma 2014. gada oktobrī desmit valstis tajā ir iekļāvušas reaģēšanas resursus jeb “spējas”. Ir reģistrētas trīsdesmit piecas reaģēšanas vienības (t. i., moduļi); starp tām ir, piemēram, “pilsētu meklēšanas un glābšanas” vienības, specializēti medicīniskās gaisa evakuācijas resursi, ūdens attīrīšanas iekārtas, lieljaudas sūknēšanas vienības, kā arī meža ugunsgrēku dzēšanas brigādes. Tiek reģistrēti arī citi dalībvalstu resursi.

Valstis, kuras piedalās rezervju sarakstā, var saņemt ES finansiālo atbalstu, lai atjauninātu piedāvātos valsts reaģēšanas līdzekļus, lai samaksātu par sertifikāciju un apmācību, kā arī lai segtu līdz 85 % no izmaksām, kas saistītas ar vienību un līdzekļu transportēšanu uz katastrofu piemeklētajiem apgabaliem.

Brīvprātīgo rezervju saraksta attīstība

(tikai reģistrētie moduļi 2016. gada 20. jūnijā)

Avots: Eiropas Komisija; ERP analīze.

07

UCPM var aktivizēt, pamatojoties uz palīdzības pieprasījumiem no skartajām valstīm vai no ANO⁸. To var iedarbināt arī tad, ja to lūdz ES dalībvalsts atbalstam konsulārās palīdzības sniegšanā ES iedzīvotājiem, kuri cietuši katastrofās ārpus Savienības.

08

Novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas pasākumi attiecas uz (iespējamām) katastrofām ES iekšienē, tomēr mehānismu var izmantot arī, lai reaģētu uz katastrofām ārpus Savienības. No 224 palīdzības pieprasījumiem, kuri tika iesniegti laikposmā no 2002. gada līdz 2015. gadam, 63 % attiecās uz katastrofām ārpus ES, kā tas parādīts 1. attēlā. UPCM darbība aprakstīta I pielikumā.

1. attēls

Palīdzības lūgumi ar UCPM starpniecību (ES un ārpus tās)

Avots: Eiropas Komisija.

09

Iesaistītās valstis saglabā primāro atbildību par civilo aizsardzību un nosaka palīdzības līmeni, ko nodrošina jebkurai reaģēšanai katastrofas gadījumā, kā arī to, cik no šīs palīdzības sniedz ar UCPM starpniecību. Komisija nevada un nekontrolē iesaistīto valstu vienības, moduļus vai citus līdzekļus, kurus izvieto brīvprātīgi. ES loma ir atbalstīt iesaistītās valstis katastrofu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas stiprināšanā, atvieglojot sadarbību un koordināciju. Pārskatu par attiecībām starp UCPM dalībniekiem sk. II pielikumā.

UCPM finansēšana

10

Gada budžeta apropriācijas laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam attiecībā uz UCPM ir parādītas 2. attēlā. Aptuveni 50 miljoni EUR gadā ir piešķirti mehānisma darbībai, no tiem aptuveni trešdaļa ir atvēlēta reaģēšanas pasākumiem trešās valstīs. Tas ietver ES līdzfinansējumu darbībām, kas saistītas ar moduļu transportēšanu uz skartajām valstīm. Civilās aizsardzības vienību darbības un līdzekļu izmaksas sedz iesaistītās valstis.

11

Komisija 2017. gadā veiks starpposma novērtējumu par Lēmuma īstenošanu.

2. attēls

UCPM budžeta izpilde 2014.–2016. gadā

1 2016. g.: budžetā paredzētās summas.

Avots: Eiropas Komisija; ERP analīze.

1Katastrofu epidemioloģijas pētniecības centrs, ‘The Human Cost of Natural Disasters 2015: A global perspective’ [“Dabas katastrofu radītie zaudējumus cilvēkiem 2015. gadā: globāla perspektīva”], 2015. g.

2Sendai pamatprogramma katastrofu riska mazināšanai, 2015.–2030. gada aplēses.

3Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federācija to definējusi kā resursu un pienākumu organizāciju un pārvaldību, lai risinātu visus ar ārkārtas situācijām saistītos humānās palīdzības un civilās aizsardzības aspektus, konkrēti, tie ir izturētspēja (mazināšana, novēršana un sagatavotība), reaģēšana (palīdzība un agrīna atjaunotne) un atjaunošana (rehabilitācija un rekonstrukcija), lai mazinātu katastrofu ietekmi.

4Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Lēmums Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

5Visas ES dalībvalstis, kā arī Norvēģija, Islande, Melnkalne, Serbija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Turcija. Komisija tās sauc par “iesaistītajām valstīm”, un šis termins ir lietots turpmāk ziņojumā.

6Komisijas atbildība par CECIS pārvaldību ir noteikta Lēmuma 8. pantā.

7Ietekmes novērtējumā, kas bija pievienots tiesību akta priekšlikumam par lēmumu izveidot UCPM (Komisijas dienestu darba dokuments, Ietekmes novērtējums – 2011. gada pārskats par civilās aizsardzības tiesisko regulējumu, pavaddokuments Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības civilās aizsardzības mehānismu un par civilās aizsardzības finanšu instrumenta 2014.–2020. gadam izveidi, SEC(2011) 1632 galīgā redakcija, 20.12.2011.), tika konstatēti vairāki trūkumi ES reaģēšanas spējai katastrofas gadījumā, kuri ar jauno tiesību aktu bija jānovērš.

8Kopš 2014. gada ANO organizācijas un atsevišķas citas izvēlētas starptautiskas organizācijas – Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federācija (IFRC) un Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācija (OPCW) – arī ir varējušas lūgt palīdzību.

Revīzijas tvērums un pieeja

12

Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai kopš UCPM izveides 2014. gadā Komisija ir efektīvi veicinājusi saskaņotu reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības. Konkrēti, tas ietvēra koordinācijas veicināšanu ar iesaistītajām valstīm, citām ES iestādēm un aģentūrām, ANO, skarto valsti un citiem attiecīgiem dalībniekiem. Mēs pievērsāmies tam, kā šī koordinācija tika īstenota esošo struktūru un procesu ietvaros, un pārbaudījām informācijas vākšanu, izplatīšanu un apmaiņu ar visām iepriekš minētajām ieinteresētajām personām.

13

Revīzijas kritērijus noteica, pamatojoties uz Lēmuma noteikumiem (sk. 4. punktu). Revīzijas tvērumā neietilpa novēršanas un sagatavotības pasākumi, pašu intervences pasākumu efektivitāte vai mehānismu koncepcija.

14

Izvērstākai pārbaudei tika atlasītas trīs starptautiskas katastrofas, kuru gadījumā tika aktivizēts UCPM⁹. Šīs katastrofas tika izvēlētas, pamatojoties uz vairākiem kritērijiem, tostarp katastrofu veidu un apmēru, UCPM lomu, ES reaģēšanas apmēru un ģeogrāfisko izplatību. Aptvertās katastrofas bija plūdi Bosnijā un Hercegovinā (2014. gada maijā), Ebolas vīrusa slimības uzliesmojums Rietumāfrikā (no 2014. gada marta līdz 2016. gada janvārim) un zemestrīce Nepālā (2015. gada 25. aprīlī). Izvērstu pārskatu par apskatītajām katastrofām sk. III pielikumā.

15

Revīziju veica laikposmā no 2015. gada decembra līdz 2016. gada maijam. Mēs tikāmies ar pārstāvjiem no Eiropas Komisijas¹⁰, no Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), tostarp no ES delegācijas ANO Ženēvā, un no Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC). Turklāt mēs tikāmies arī ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA), Pasaules Veselības organizācijas (PVO), Pasaules Pārtikas programmas (WFP) un organizācijas “Ārsti bez robežām” (MSF) pārstāvjiem. Apmeklējumā uz vietas Bosnijā un Hercegovinā revidenti tikās ar ES delegācijas / ES īpašā pārstāvja biroja, Eiropas Savienības vadīto spēku (EUFOR), ANO Attīstības programmas (UNDP) darbiniekiem, kā arī iestāžu pārstāvjiem valsts, teritoriālo vienību, kantonu un pašvaldību līmenī saistībā ar reaģēšanu uz plūdiem un ar Bosnijas un Hercegovinas Sarkano Krustu.

16

Mūsu darba pamatā bija Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta iesniegto dokumentu pārbaude. Revidentiem bija piekļuve CECIS. Mēs apzinājām lietotāju uztveri par mehānismu un reaģēšanu uz trim krīzēm, nosūtot aptaujas anketu 11 iesaistītajām valstīm un saņemot atbildes no tām. Mēs arī piedalījāmies Komisijas 2015. gada oktobra konferencē Luksemburgā par gūto pieredzi saistībā ar Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumu un informācijas sesijā par medicīniskās evakuācijas (medevac) sagatavošanu, kuru 2016. gada februārī rīkoja Luksemburgas Aviācijas glābšanas dienests.

9Laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam tika saņemti 25 palīdzības pieprasījumi ārpus Savienības. Trīs izraudzītās katastrofas bija starp lielākajām reaģēšanām, kuras prasīja ievērojamu koordināciju.

10Piedalījās pārstāvji no Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (ECHO ĢD), Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta (SANTE ĢD), Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta (DEVCO ĢD) un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāta (NEAR ĢD).

Apsvērumi

Komisija izmantoja esošās koordinācijas struktūras, bet dažus instrumentus varēja izmantot vairāk

Komisija savlaicīgi aktivizēja mehānismu reaģēšanai uz ārkārtas situācijām, bet tā būtu varējusi gūt papildu laiku resursu mobilizēšanai, ja būtu labāk izmantots iepriekšējas brīdināšanas posms

17

Ja Komisija saņem lūgumu sniegt palīdzību, tai pēc iespējas ātrāk par to ir jāinformē iesaistītās valstis¹¹. Visu trīs katastrofu gadījumos Komisija nosūtīja lūgumu savlaicīgi, tādējādi izpildot pienākumu nekavējoties informēt iesaistītās valstis.

18

Saskaņotas ES reaģēšanas uz katastrofu oficiāls sākums ir mehānisma aktivizēšana, kad ir saņemts lūgums pēc palīdzības. Tomēr var būt pazīmes, ka katastrofa ir nenovēršama, pirms tiek iesniegts šāds pieprasījums. Komisija var, bet tai nav pienākuma atvērt ārkārtas situāciju CECIS sistēmā pirms aktivizācijas tā sauktajā iepriekšējās brīdināšanas režīmā. Tas ļauj iesaistītajām valstīm mobilizēt līdzekļus pirms iespējamās aktivizācijas. Iepriekšējās brīdināšanas režīmu izmantoja visās trijās katastrofās. Par plūdiem Bosnijā un Hercegovinā (ko var uzskatīta par lēni norisošu katastrofu) draudu apmērs jau bija skaidrs, kad dabas katastrofas stāvoklis bija paziņots uz vietas. Tomēr iepriekšējas brīdināšanas režīmu aktivizēja dienu vēlāk, tikai četras stundas pirms oficiālās aktivizācijas. Savlaicīgāka iepriekšējas brīdināšanas aktivizēšana būtu devusi vairāk laika resursu mobilizēšanai.

19

Komisija neveidoja rakstisku reģistru par neoficiāliem kontaktiem ar iesaistītajām valstīm, kurām bija ciešas saiknes ar katastrofas skarto valsti un labas zināšanas par to. Šāds reģistrs dotu iespēju veikt turpmākus pasākumus saistībā ar iepriekšējām aktivizācijām, un tas varētu palīdzēt izveidot sistemātisku pieeju, ietaupīt vērtīgo laiku aktivizācijas posmā, kā arī labi aptvert iesaistītās valstis, kurām ir labas iespējas palīdzēt skartajai valstij.

ES civilās aizsardzības vienības atviegloja koordināciju uz vietas, bet to atlases procesā un ziņošanā no notikumu vietas bija trūkumi

20

Ja ir vajadzīga ES koordinācija uz vietas pēc tam, kad pieprasījuma iesniedzēja puse ir pieņēmusi iesaistīto valstu palīdzības piedāvājumus, Komisijai jāizveido ES civilās aizsardzības koordinācijas un novērtējuma vienība (EUCP vienība) tūlītējai nosūtīšanai uz katastrofas skarto valsti¹². Šīs vienības mērķis ir koordinēt dažādu iesaistīto valstu vienību un moduļu darbu uz vietas¹³, sniegt tehniskas konsultācijas un sekmēt rīcību koordināciju ar skarto valsti. Kā minēts I pielikumā, Komisija izvēlas vienības pēc tam, kad iesaistītās valstis ir izvirzījušas ekspertus, un katru vienību pavada Komisijas norīkots sadarbības koordinators.

21

EUCP vienību nosūtīšana nav atkarīga no pieprasījuma iesniedzējas / katastrofas skartās valsts apstiprinājuma ārpus Savienības. Tādējādi ERCC nav aizliegts nosūtīt iesaistītajām valstīm pieprasījumus par izvirzīšanu, tiklīdz ir saņemts palīdzības pieprasījums. Nepālas un Bosnijas un Hercegovinas gadījumos bija vērojamas agrīnas pazīmes, kuras liecināja, ka katastrofas bija lielas un ka tādējādi, visticamāk, būs vajadzīga ES koordinācija. Tomēr abu katastrofu gadījumā laika posms, kas pagāja no oficiālā palīdzības pieprasījuma saņemšanas līdz pieprasījuma ievadīšanai CECIS par pirmās vienības kandidātu izvirzīšanu, bija 21,4 stundas Bosnijai un Hercegovinai un 22,8 stundas Nepālai, kā parādīts 3. un 4. attēlā.

3. attēls

EUCP ekspertu atlases laika grafiks – Bosnija un Hercegovina

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

4. attēls

EUCP ekspertu atlases laika grafiks – Nepāla

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

22

Pieteikumus ekspertu izvirzīšanai nosūta ar CECIS starpniecību, termiņu nosaka katrā gadījumā atsevišķi. Termiņa ilgums atšķīrās; Bosnijā un Hercegovinā bija noteiktas 15,9 stundas (lēni norisoša katastrofa) pēc izvirzīšanas pieprasījuma, tas pats termiņš attiecībā uz Nepālu bija 21,8 stundas (pēkšņa katastrofa). Revidenti neatrada pierādījumus par iekšējiem standartiem šajā jomā.

23

Pēc kandidātu izvirzīšanas termiņa ekspertu atlasei un vienības nokomplektēšanai bija vajadzīgas vēl 5–6 stundas. Lai gan tiesību akti paredz augsta līmeņa kritērijus ekspertu atlasei, Palāta konstatēja, ka netika izmantota iepriekš definēta pieeja, lai noteiktu, kādu veidu eksperti biji vajadzīgi un cik lielā skaitā katrā veidā. Turklāt mēs neguvām pierādījumus par iepriekš noteiktiem kritērijiem attiecībā uz katra veida ekspertu atlasi pārbaudes sarakstu veidā, kurus izmanto atlases procesā. Skaidru atlases kritēriju trūkums tika atzīts 2014. gada decembrī veiktajā novērtējumā¹⁴, kurā tika ieteikts izmantot “ekspertu profilus CA vienību atlasei”.

24

Iepriekš definēts standarta vienības sastāvs atkarībā no katastrofas veida un reģiona varētu ietaupīt Komisijai vērtīgo laiku, pirms tā nosūta sākotnējo izvirzīšanas pieprasījumu. Turpmākajai izvirzīto kandidātu atlasei skaidrs pārbaudes saraksts varētu paātrināt procesu, pat laikā, kad ERCC jauda ir maza (piem., nakts maiņas, nedēļas nogales). Šāds process varētu arī ļaut sagatavot potenciālo vienību locekļu sarakstus, pirms pienācis galīgais termiņš kandidātu izvirzīšanai.

25

Individuālu ekspertu sniegums netiek vērtēts. Lai gan iesaistīto valstu izvirzīto ekspertu vērtēšana var būt delikāts jautājums, strukturētas pieejas pieņemšana viņu snieguma vērtēšanai un dokumentēšanai, iespējams, varētu ietaupīt laiku atlases procedūrā. Šāda procesa piemērs atrodams ES finansētās¹⁵ vēlēšanu novērošanas misijās, kurās regulāri veic salīdzinošu izvērtēšanu par katru novērotāju, ko nosūta dalībvalstis, lai “reģistrētu viņu profesionālo darbību un individuālo uzvedību katrā ES vēlēšanu novērošanas misijā nolūkā vēl vairāk atvieglot un uzlabot atlases procesu, ko veic dalībvalstis un EK”¹⁶.

26

Komisijai jāatbalsta kopīgi vajadzību novērtējumi ar klātesošas EUCP ekspertu vienības starpniecību un/vai jāsniedz konsultācijas par to, kāda veida palīdzība ir vajadzīga, ņemot vērā vajadzības¹⁷. Kad palīdzības pieprasītājs (skartā valsts vai ANO struktūra) ir paudis vajadzības, EERC nodrošina, ka, izmantojot CECIS, ar tām tiek iepazīstinātas visas iesaistītās valstis. Ir arī skaidri pierādījumi, kas parāda, ka EUCP vienības locekļi ir piedalījušies dažādos novērtēšanas pasākumos uz vietas. Ja EUCP vienības locekļi ir integrēti ANO OCHA UNDAC vienībās, kā tas notika Nepālā, kopējos novērtējumus parasti sagatavo ar ANO starpniecību. Tomēr šādas integrācijas neapzinātas sekas ir tas, ka tā ierobežo iespēju noteikt ES individuālo ieguldījumu šajos novērtējumos (sk. arī 41.–45. punktu).

2. fotoattēls

ES eksperti pēc zemestrīces apmeklē Katmandu un slimnīcu

© ES/ECHO/Pierre Prakash, 2015. gads

27

Pat ja ES koordinācija nebija pilnībā integrēta ar ANO koordināciju, kā tas bija Bosnijas un Hercegovinas gadījumā, mēs konstatējām tikai ierobežotus pierādījumus par cēloņsakarību starp vajadzību novērtējumu uz vietas, ko bija veikuši EUCP vienību locekļi, un īpašajiem vajadzību sarakstiem, kuri tika nosūtīti iesaistītajām valstīm. Ziņojumu kvalitāte bija nevienmērīga starp EUCP vienībām, bet kopumā tie bija orientēti uz informācijas apmaiņu un plānotajiem un pabeigtajiem pasākumiem. Dienas ziņojumos nebija īpašas sadaļas par vajadzību noteikšanu un konkrētu apmierināšanu.

Lai gan pārbaudīto krīžu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstu joprojām izmantoja ierobežoti, Komisijai bija aktīva loma tā tvēruma paplašināšanā

Pārbaudīto krīžu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstu izmantoja ierobežoti

28

Komisijas pienākumi attiecībā uz iesaistītajām valstīm ir sagatavot savlaicīgus ieteikumus, kuru pamatā ir vajadzības uz vietas, un aicināt iesaistītās valstis izvietot specifiskas spējas¹⁸. Lai Komisija varētu formulēt piemērotus izvietošanas ieteikumus, tai ir jābūt informētai par resursiem, kuri ir pieejami tūlītējai izvietošanai.

29

Pārbaudīto katastrofu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstā bija reģistrēts tikai ļoti neliels skaits līdzekļu. Tā rezultātā Komisija kopumā nespēja formulēt izvietošanas ieteikumus vai pieprasīt iesaistītajām valstīm nosūtīt resursus no brīvprātīgo rezervju saraksta.

30

2015. gada oktobrī, gadu pēc tam, kad bija atvērts brīvprātīgo rezervju saraksts, tajā joprojām bija reģistrēti tikai nedaudzi moduļi. Iesaistītās valstis, kuras atbildēja uz jautājumiem, paskaidroja, ka saraksta lēnās izveides galvenais iemesls bija ar reaģēšanas vienību / moduļu reģistrāciju saistītais smagais administratīvais slogs, kas dažos gadījumos var nozīmēt papildu administratīvos pasākumus valsts līmenī.

Komisijai bija aktīva loma, paplašinot spējas brīvprātīgo rezervju sarakstā

31

Attīstoties Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumam, vairāki dalībnieki norādīja uz nepieciešamību pēc medicīniskās evakuācijas dienesta medicīnas personālam un humānās palīdzības darbiniekiem uz vietas. Tiesiskais regulējums¹⁹ paredzēja tikai vispārīgu pakalpojumu “Katastrofā cietušo medicīniskā evakuācija ar gaisa transportu”²⁰; tas neparedzēja dienestu, kas būtu īpaši pielāgots (potenciāli) inficēta medicīnas personāla un humānās palīdzības darbinieku evakuēšanai. Tomēr Komisija uzņēmās aktīvu lomu, veicinot elastīgu pieeju un papildu spēju iekļaušanu brīvprātīgo rezervju sarakstā. Kaut arī PVO bija vienīgā puse, kurai bija tiesības lūgt medicīnisko evakuāciju (jeb medevac), ERCC bija svarīga loma, darbojoties kā starpniekiestādei, atbildot uz ieinteresēto personu jautājumiem medevac procesa dažādos posmos (PVO, iesaistīto valstu, ANO aģentūru, NVO u. c.) un nosūtot lidmašīnas no brīvprātīgo rezervju saraksta. Koordinācija un sadarbība, kas bija vajadzīga, lai attīstītu šīs spējas, ir sīkāk aprakstīta 66. punktā.

32

Tieši reaģējot uz medicīnas personāla trūkumu Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā, Komisija izveidoja ES Medicīnas korpusu kā jaunu komponentu brīvprātīgo rezervju sarakstā, lai mobilizētu medicīnas un sabiedrības veselības aizsardzības ekspertus un vienības sagatavotības vai reaģēšanas operācijām ES teritorijā vai ārpus tās²¹.

33

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs deva svarīgu ieguldījumu ES īstenotajos reaģēšanas pasākumos saistībā ar Ebolas vīrusa uzliesmojumu, izmantojot savus “sākotnējo draudu novērtējumus” un koordinējot ECDC un dalībvalstu epidemioloģijas ekspertu nosūtīšanu uz skarto reģionu (lai gan tas pārsvarā notika pēc gadījumu augstākā skaita sasniegšanas, kā norādīts IV pielikumā). ECDC dibināšanas regula²² neliedz nosūtīt epidemiologus uz valstīm ārpus ES. Esošā finanšu un administratīvā kārtība ECDC, kā arī starp Komisiju un ECDC tomēr nav labi piemērota plaša mēroga izvietošanai ārpus ES, īpaši izmantojot UCPM. ECDC nav galveno darbinieku un procesu, lai atbalstītu ilgtspējīgu izvietošanu; un, tā kā pilnvaras galvenokārt ir vērstas uz draudiem, kas var skart ES, nav darīti pieejami īpaši paredzēti budžeta līdzekļi, lai atbalstītu šādas darbības ārpus Savienības. Tā kā nebija īpaši paredzēta ES mehānisma epidemiologu izvietošanai, ekspertus nosūtīja, izmantojot PVO Globālā uzliesmojuma trauksmes un reaģēšanas tīklu. Saskaņā ar šo izvietošanu darba uzdevumu tomēr tika piemēroti informācijas ierobežojumi, un eksperti nevarēja tieši atskaitīties ECDC un Komisijai.

ES civilās aizsardzības vienības saņēma ievērojamu atbalstu no ES delegācijām

34

ES delegācijai skartajā valstī ir pienākums sniegt loģistikas atbalstu EUCP vienībām, kurām, savukārt, ir jāsadarbojas ar ES delegāciju²³. Visās pārbaudītajās krīzēs ES delegācijas pieejamās jaudas ietvaros sniedza ievērojamu atbalstu loģistikas jomā, drošības instruktāžas, palīdzēja rīkot sanāksmes ar vietējām iestādēm, sniedza konsultācijas un nodrošināja tulkošanu ar vietējo darbinieku palīdzību²⁴.

35

Revidenti atrada pierādījumus par efektīvu sadarbību starp EUCP ekspertiem un ES delegācijām. EUCP vienības regulāri dalījās ar informāciju ar ES delegācijas darbiniekiem. EUCP vienības izmantoja ES delegāciju telpas kā pamatu savām darbībām, kur tās rīkoja regulāras koordinācijas sanāksmes.

36

Bosnijā un Hercegovinā valsts iestādes lūdza kopējās drošības un aizsardzības politikas misijai “EUFOR Althea” sniegt pirmo reaģēšanas atbalstu. Komisija jau no paša sākuma iesaistīja EUFOR ERCC rīkotajās koordinācijas sanāksmēs, un tas ļāva EUFOR sniegt informāciju par darbībām, kuras tas bija veicis. Koordināciju uz vietas starp EUCP vienību un EUFOR galvenokārt veicināja ES delegācija / ES Īpašā pārstāvja birojs, kas arī koordinēja dažādu ES dalībnieku un dalībvalstu pārstāvniecību darbības. Šajā kontekstā EUCP vienība saņēma tiešu palīdzību no EUFOR, proti, tika nodrošināts helikopters, kuru izmantoja, lai veiktu situācijas novērtējumu no gaisa un apmeklējumu uz vietas.

37

Informētības līmenis par to, kādas iespējas UCPM varēja piedāvāt vai kā skartajām valstīm būtu jālūdz palīdzība, ES delegāciju starpā skartajās valstīs atšķīrās. ES delegācijās nav īpašu “civilās aizsardzības kontaktpunktu”. Kaut arī ES delegācijai Bosnijā un Hercegovinā bija iepriekšēja pieredze mehānisma iedarbināšanā, ES delegācijām valstīs, kuras skāra Ebolas vīrusa uzliesmojums, neraugoties uz ECHO ĢD 2012. gadā nosūtīto paskaidrojumu²⁵, bija ierobežota izpratne par iespējām, ko piedāvā UCPM krīzes sākumā. Veselības drošības komitejas sanāksmē 2014. gada augustā ECHO ĢD informēja dalībvalstis, ka tas ir uzņēmusies iniciatīvu sazināties ar skartajām valstīm; tomēr mēs nevarējām iegūt tiešus pierādījumus par proaktīviem pasākumiem, ko Komisija veikusi, vai nu tieši, vai ar EĀDD starpniecību, lai veicinātu, ka skartās valstis pieprasa aktivizēšanu.

Komisija izmantoja esošo ECHO ĢD vietējo biroju tīklu, taču varētu panākt lielāku civilās aizsardzības sinerģiju

38

Pēc aktivizēšanas Komisijai jācenšas panākt sinerģiju starp UCPM un citiem ES instrumentiem, it īpaši ar ES humāno palīdzību²⁶. Komisijas lēmuma īstenošanas noteikumos nav tiešā veidā apskatīta sinerģija, un Komisija nav norādījusi konkrētus pasākumus tās sasniegšanai. Analizējot trīs katastrofas, mēs konstatējām centienus koordinēt un sasaistīt ar citiem instrumentiem, jo īpaši ar humāno un attīstības palīdzību, tomēr tas galvenokārt tika darīts uz ad hoc pamata.

39

Visos trīs pārbaudītajos gadījumos ECHO ĢD vietējā tīkla eksperti tika nosūtīti uz vietas vienlaikus ar EUCP vienībām un moduļiem, sniedzot informāciju ERCC un apmeklējot koordinācijas sanāksmes. Tādējādi Komisija vispārējā reaģēšanā labi izmantoja esošo tīklu.

40

Tomēr iespējamā sinerģija ir nepilnīgi izmantota starp civilās aizsardzības un humānās palīdzības jomām. ECHO ĢD vietējā tīkla darbinieki ir ANO humānās palīdzības sistēmas eksperti, bet parasti viņi nav apmācīti civilās aizsardzības jomā. Savā ziņojumā par Nepālā gūto pieredzi Komisija atzina, ka “civilajā aizsardzībā novērtēšanai varētu plašāk/ātrāk izmantot humānās palīdzības partneru tīklu”.

Komisija ievēroja ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja vadošo lomu un pieņēma elastīgas koordinācijas struktūras, nodrošinot saskaņotību ar vispārējo ANO izveidoto kārtību

41

Saskaņā ar tiesisko regulējumu Komisijas koordinācijas pasākumi pilnībā jāintegrē ANO OCHA vispārējā koordinācijā un jāievēro ANO OCHA vadošā loma²⁷. Lai gan “pilnīga integrācija” nav sīkāk definēta, darbības pamatnostādņu projektā par EUCP un UNDAC vienību sadarbību uz vietas ir minētas trīs jomas, kurās “pilnīga integrācija ir iespējama un vēlama”: tās ir novērtēšana, koordinācija un informācijas pārvaldība²⁸.

42

Praksē integrācijas līmenim ANO sistēmā ir plašs spektrs. Var būt kopīgas ES/UNDAC novērtēšanas misijas, EUCP vienības var būt integrētas UNDAC izveidotā darbību koordinācijas centrā notikuma vietā (OSOCC), vienlaikus var darboties ES un UNDAC vienības vai arī UNDAC vienību var nebūt; nepastāv “viena pieeja visos gadījumos”. Tas, cik labi EUCP vienības iederas vispārējā koordinācijas struktūrā, ir ļoti atkarīgs no konteksta: jo lielāks ir ES ieguldījums glābšanas operācijās, jo lielāka vajadzība pēc spēcīgas ES koordinējošās lomas.

43

To ilustrē ļoti dažādās izveidotās koordinācijas struktūras ar ANO saistībā ar trim revidētajām katastrofām. Bosnijā un Hercegovinā, tā kā nebija UNDAC vienības, ANO rezidējošais koordinators un ES delegācijas vadītājs / ESĪP neoficiāli vienojās uzticēt EUCP vienībai atbildību par ienākošās civilās aizsardzības palīdzības koordināciju. Tajā pašā laikā ES ievēroja ANO vadošo lomu humānās palīdzības koordinācijā, izmantojot “klasteru sistēmu”²⁹, kura ANO Attīstības programmas ietvaros izveidota Bosnijā un Hercegovinā. Nepālā EUCP vienības iekļāva ANO OSOCC struktūrā un klasteru sistēmā. Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā ES ekspertus norīkoja UNDAC vienībās kā asociētos locekļus. Kaut arī šie gadījumi atšķīrās, Palāta konstatēja, ka visos trīs gadījumos Komisija ievēroja ANO vadību.

44

EUCP ekspertu integrācija ANO OSOCC struktūrā Nepālā apgrūtināja iespēju revidentiem skaidri un atsevišķi noteikt ES ieguldījumu vispārējā koordinācijā un tās pievienoto vērtību. Kaut arī EUCP vienību darbības pārskatos ir uzsvērti regulāri kontakti ar moduļiem, kuri izvietoti, izmantojot UCPM, un sniegta tieša informācija ERCC un iesaistītajām valstīm, moduļus galvenokārt koordinēja ar ANO sistēmas starpniecību (piemēram, darbības jomu vai konkrētu uzdevumu piešķiršana).

45

Kaut arī sadarbības koordinatorus un reģionālo mehānismu, piemēram, UCPM, ekspertus var nosūtīt uz ANO OSOCC, to integrācija “nenodrošina pietiekamu pamatu, lai reģionālās organizācijas veicinātu savu biedru darbības koordināciju”³⁰. Tāpēc ANO 2016. gadā ir uzdevusi Komisijai precīzāk definēt reģionālās koordinācijas mehānismu konkrēto lomu OSOCC darbībās. Tā mērķis ir uzlabot darbības koordināciju starp biedriem, lai varētu analizēt raksturīgās situācijas un novērtēt vajadzības³¹.

46

Sadarbības pamatā lielā mērā ir augsts uzticēšanās līmenis, tāpēc personiskām attiecībām ir svarīga nozīme. Tomēr Komisija ir atzinusi, ka attiecībām ar ANO OCHA un citām ANO aģentūrām ir jāpiešķir oficiāls raksturs, lai nostiprinātu sadarbību un koordināciju sagatavotībā katastrofām un reaģēšanā uz tām. Kopš 2015. gada tā ir noslēgusi oficiālus sadarbības nolīgumus ar ANO OCHA un Pasaules pārtikas programmu (WFP), kā arī ir paredzēti papildu nolīgumi ar PVO un Starptautisko Migrācijas organizāciju (IOM).

Komisija veica pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz atjaunošanas posmu

47

Katastrofas beigās, civilās aizsardzības reaģēšanas nobeiguma posmā, Komisijai ir pienākums sekmēt raitu vadības nodošanas procesu starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem³². Šajā nolūkā visu triju katastrofu gadījumos notika nodošanas sanāksmes, kuru mērķis bija nodrošināt netraucētu pāreju uz humāno palīdzību / papildu ieguldījumu (sk. 2. izcēlumu).

48

ANO, Pasaules Banka un Eiropas Komisija visām trim katastrofām kopīgi veica pēckatastrofu vajadzību novērtējumu. Pēc plūdiem Bosnijā un Hercegovinā ERCC aktīvi piedalījās ekspertu atlasē atjaunošanas vajadzību novērtējumam un īstenoja attiecīgu sagatavošanas misiju. ECHO ĢD arī cieši sadarbojās ar NEAR ĢD pirms 2014. gada jūlija valsts starptautiskās līdzekļu devēju konferences.

2. izcēlums

Pārejas atjaunošanas posmā koordinēšana Bosnijā un Hercegovinā

Rūpīgas nodošanas piemērs ir Austrijas ūdens attīrīšanas moduļa gadījums Posavina kantonā Bosnijā un Hercegovinā. Tā kā palīdzība tika pakāpeniski atcelta, EUCP vienība sadarbojās ar vietējo darba grupu, kurā bija pārstāvētas pašvaldības, ūdensapgādes uzņēmumi, starptautiskās vienības un vairākas NVO, lai vienotos par stratēģiju dzeramā ūdens nodrošināšanā, līdz ir pārbaudīts un, ja nepieciešams, attīrīts pietiekami daudz aku. Tā rezultātā Austrijas vienībai bija jāuzturas vēl divus mēnešus. Tās lielā jauda ļāva pakāpeniski izbeigt citu vienību darbu un arī nodrošināja, ka darba grupa bija pievienota valsts UNICEF vadītajam WASH³³ klasterim.

Kaut arī Komisija izveidoja sistēmu informācijas vākšanai, izplatīšanai un apmaiņai, ziņošanu iespējams uzlabot

Komisijas CECIS komunikācijas platforma ir noderīga informācijas apmaiņai, bet ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai palielinātu tās ietekmi

49

Informācijas apmaiņa ir svarīgākais elements UCPM darbībā, un tā ir ārkārtīgi nozīmīga efektīvai koordinācijai. To atvieglo ERCC galvenais saziņas rīks – CECIS. Tas nodrošina centrālo platformu jaunākās informācijas izplatīšanai par ārkārtas situācijām, tām attīstoties, informācijas materiālu izplatīšanai un pārskata uzturēšanai par lūgto, piedāvāto, pieņemto un noraidīto palīdzību.

50

Palīdzības pārskats ir svarīgs CECIS elements reaģēšanā uz katastrofu. Iesaistītās valstis ir īpaši paudušas atzinību par šo funkciju. Tomēr Palāta konstatēja, ka ir iespējams uzlabot gan pārskatu izklāstu, gan to apkopošanas efektivitāti. Piemēram, lai gan lietotne piedāvā kopsavilkumu par pieprasījumiem un piedāvājumiem, tajā nav norādīts kopējais pieņemto piedāvājumu skaits un atlikušās vajadzības katrā pieprasījumā, nav parādīts arī pieprasījuma statuss. Jau izpildītos pieprasījumus vai izšķirt no tiem, kuriem joprojām tiek gaidīti piedāvājumi, taču šo informācija var iegūt tikai manuāli. Tas ir grūti, ja ir daudz pieprasījumu. Šādi ierobežojumi sarežģī kopsavilkuma lasīšanu un mazina ERCC spēju nodrošināt iesaistītajām valstīm centralizētu, reāllaika pārskatu. Iesaistītās valstis ir apstiprinājušas, ka tas ir būtisks ierobežojums.

51

Cita problēma ir sekot līdzi visiem ieguldījumiem natūrā, kā arī finanšu ieguldījumiem daudzšķautņainā krīzē (piemēram, Ebolas vīrusa uzliesmojums), kad civilās aizsardzības palīdzība un humānā palīdzība bieži vien pārklājas. Komisija ir uzsvērusi trūkumus EDRIS³⁴ un ziņojumā par Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā gūtajām atziņām izklāstījusi tūlītējos pasākumus, kas veikti, lai tos mazinātu. Komisija 2016. gada aprīlī nodrošināja reāllaika saikni starp EDRIS un CECIS ar mērķi sniegt konsolidētu pārskatu gan par civilās aizsardzības palīdzību, gan humāno palīdzību. Šī funkcija revīzijas laikā nebija pieejama, un tādējādi mēs nevarējām novērtēt tās noderīgumu.

52

Mobilās piekļuves trūkums CECIS sistēmai ir svarīgs ierobežojums EUCP vienību norīkošanai uz vietas. Ja būtu vienkāršota piekļuve (tikai lasīšanas režīmā) kopsavilkumam par pieprasījumiem un piedāvājumiem (sk. 50. punktu), tad būtu pilnīgs pārskats par ES pieņemtajiem un vēl nepieņemtajiem piedāvājumiem, un tas ļautu vienībai vairāk veicināt koordināciju uz vietas.

53

Ziņojumus, ar kuriem apmainījies ERCC un iesaistītās valstis, – un jebkurā katastrofā tādu var būt simtiem – CECIS žurnālā var izfiltrēt tikai ar grūtībām. Mūsu veiktajā žurnāla analīzē izgaismojās, ka netiek nošķirti operatīvie un administratīvie paziņojumi³⁵, un tas var kavēt ātru turpmāko rīcību svarīgu operatīvo jautājumu gadījumā. Komisijas iekšējā revīzijā par CECIS 2012. gadā tika uzsvērts, ka netiek pietiekami izmantota filtrēšanas sistēma, jo īpaši to pietiekami neizmanto iesaistītās valstis, un bija ieteikts īstenot izpratnes veidošanas kampaņu ERCC dežūrējošajiem darbiniekiem un iesaistītajām valstīm. Kaut arī šādu kampaņu īstenoja, stāvoklis nav būtiski mainījies.

54

Pašreizējā procedūra transporta atbalsta pieprasījumu ievadīšanai ir ļoti manuāla un tādējādi laikietilpīga gan ERCC, gan iesaistītajām valstīm. Tas rada nevajadzīgu administratīvo slogu, jo īpaši krīzes sākuma kontekstā. Noderīga informācija par palīdzības sūtījumu (izbraukšanas laiks, ierašanās laiks u. c.) paliek papīra veidlapās, nevis tiek iereģistrēta CECIS datubāzē, tādējādi tā nav izmantojama sistēmā ziņojumu un transporta pārskatu sagatavošanā.

Informācijas materiāli un kartes bija plaši izplatītas, un ir norādes, ka šie produkti bija noderīgi

55

Komisijai jādalās novērtējumos un analīzēs ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem³⁶. Visās trīs pārbaudītajās katastrofās mēs konstatēja pietiekamus pierādījumus tam, ka Komisija bija dalījusies novērtējumos un analīzē ar iesaistītajām valstīm, CECIS sistēmā regulāri publicējot civilās aizsardzības paziņojumus, stāvokļa ziņojumus un aktuālu informāciju par krīzēm.

56

Komisijas Copernicus ārkārtas situāciju pārvaldības dienests, kas nodrošina ģeotelpisku informāciju, kura iegūta no tālzondēšanas satelīta, tika aktivizēts visās trijās katastrofās. Karšu sagatavošana tika saskaņota ar ANO kartēšanas pakalpojumu UNOSAT³⁷, un revidenti neatrada pierādījumus, ka darbs dublējas. Copernicus sagatavotās kartes bija pieejamas dienesta publiskā tīmekļa vietnē³⁸.

57

Kaut arī par katru pārbaudīto katastrofu bija sagatavotas daudzas kartes, atrast dokumentētus pierādījumus par to svarīgumu reaģēšanā ir pēc būtības sarežģīti. Tomēr revidenti konstatēja vienu gadījumu, kad Copernicus karte tieši ietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu plūdu laikā Bosnijā un Hercegovinā (sk. 3. izcēlumu).

Komisija organizēja iekļaujošas sanāksmes, kuru mērķis bija veicināt informācijas apmaiņu ar ES struktūrām un palīdzības sniegšanas saskaņotību

58

Komisijai ir jādalās novērtējumos un analīzē ne tikai ar civilās aizsardzības partneriem, bet arī ar Eiropas Ārējās darbības dienestu, lai nodrošinātu konsekvenci starp civilās aizsardzības operāciju un vispārējām Savienības attiecībām ar katastrofas skarto valsti³⁹. Komisija var arī veikt nepieciešamās papildu atbalsta un papildinošās darbības, lai palīdzības sniegšanā nodrošinātu konsekvenci⁴⁰. Attiecībā uz visām trim pārbaudītajām krīzēm ECHO ĢD organizēja starpdienestu koordinācijas sanāksmes visiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem un ES aģentūrām, kā arī Eiropas Ārējās darbības dienestam⁴¹, izmantot ERCC kā centrālo sasaukšanas platformu. Mēs ieguvām pierādījumus, kas apliecina, ka šīs sanāksmes bija iekļaujošas un tajās centās mazināt ES reaģēšanas pārklāšanās/dublēšanās risku.

3. izcēlums

Copernicus karte palīdzēja uzlabot lēmumu pieņemšanu Bosnijā un Hercegovinā

2014. gada maijā Odžakas pašvaldību – pilsētu, kas atrodas Posavina kantonā Bosnijā un Hercegovinā, – smagi skāra plūdi Savas upē. 2014. gada 26. maijā Dānijas vienība, kas bija izvietota Modričā, bija gatava sūknēt ūdeni īpaši applūdinātā Odžakas daļā. Vēlāk, kad vietējā sūkņu stacija bija atjaunota ar vietējo inženieru un Dānijas tehnisko speciālistu atbalstu, Dānijas un Vācijas vienības kopīgi novērtēja šo teritoriju, izmantojot kartes, kuras sagatavoja ES kartēšanas dienests Copernicus. Kartes nodrošināja ES Darbību un koordinācijas centrs uz vietas Orašje futbola laukumā. Kartes tika izmantotas, lai noteiktu dubļu dziļumu un zem tiem esošās zemes stāvokli. Tika secināts, ka ir droši vienkārši rakt dziļāk, ļaujot ūdenim iegrimt zemē, nevis izvēlēties laikietilpīgāko sūknēšanas risinājumu. Rakšanas izvēle arī atrisināja vajadzību pārvietot ūdeni pēc sūknēšanas. Bez šādas kartes vienība nebūtu varējusi pareizi novērtēt situāciju un, visticamāk, neuzņemtos risku rakt, nevis sūknēt.

59

Komisija jau no paša analizēto krīžu sākuma iesaistīja EĀDD (gan centrālo dienestu, gan ES delegācijas), iekļaujot to koordinācijas sanāksmēs un regulārā informācijas apmaiņā. Faktiski, ERCC sazinājās ar EĀDD pat pirms katras oficiālās UCPM aktivizēšanas. Nevienā pārbaudītajā krīzē dalībvalstis nepieprasīja UCPM aktivizēšanu, lai iegūtu civilās aizsardzības atbalstu konsulārajai palīdzībai. Tomēr Nepālas gadījumā EĀDD aktivizēja savu konsulāro tiešsaistes rīku (CoOL), lai dalītos informācijā ar dalībvalstīm un ERCC; ECHO ĢD galvenokārt sniedz EĀDD lidojumu informāciju, pamatojoties uz pārskatiem CECIS sistēmā⁴².

60

Komisijas dienestu koordinācija un sadarbība kopumā darbojās labi. DEVCO ĢD parādīja elastību, nodrošinot agrīnu papildu humāno palīdzību ECHO ĢD Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā, pārdalot finansējumu no EAF B-rezerves, kā arī ātri izvietojot mobilās CBRN laboratorijas. Turklāt ECHO ĢD cieši sadarbojās ar DEVCO ĢD, lai sagatavotos augsta līmeņa konferencei 2015. gada martā, Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā.

Kalpojot par forumu informācijas apmaiņai, Ebolas vīrusa darba grupa pievienoja vērtību reaģēšanai, tomēr to vajadzēja izveidot agrāk

61

Ebolas vīrusa uzliesmojums Rietumāfrikā ir netipiska katastrofa no UCPM viedokļa. Komisija un ES aģentūras ātri reaģēja uz sākotnējiem ziņojumiem par uzliesmojumu: Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs 2014. gada martā izplatīja pirmo tūlītējo riska novērtējumu par šo jautājumu; Eiropas mobilā laboratorija tika nosūtīta uz šo reģionu aprīlī; no 2014. gada aprīļa līdz augustam uzliesmojumu vairākkārt apsprieda Veselības drošības komiteja; un finansējumu ātri mobilizēja dažiem galvenajiem ECHO ĢD partneriem. Tomēr sākotnēji reaģēšanai nebija stratēģiskas pieejas, un nebija nolemts, kurš būs atbildīgais. Pēc tam, kad krīze saasinājās un PVO 2014. gada 8. augustā izsludināja starptautisku sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, tika rīkotas koordinācijas sanāksmes, tomēr bieži vien tās nebija vērstas uz rezultātiem un tādējādi tām trūka skaidras rīcības un atskaites punktu.

62

Ebolas jautājumu darba grupa tika izveidota oktobrī, apmēram sešas nedēļas pēc tam, kad Eiropadome 2014. gada 30. augustā aicināja pastiprināt saskaņošanu un pieņemt vispārējo reaģēšanas sistēmu. Šo sistēmu izstrādāja visu septembri un vairākkārt laboja turpmākajās nedēļās. Tas viss notika vairākus mēnešus pēc sākotnējā uzliesmojuma. Oktobra beigās Eiropadome iecēla humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāru par ES Ebolas vīrusslimības jautājumu koordinatoru, lai sniegtu politisku koordināciju.

63

Koordinatoram bija svarīga nozīme, lai pievērstu dalībvalstu uzmanību izšķirošajiem pasākumiem un atbalstam, kas bija vajadzīgs, lai pastiprinātu reaģēšanu (piemēram, kopīga apmeklējuma organizēšana Rietumāfrikā 2014. gada oktobrī, kā arī augsta līmeņa sanāksmes un 2015. gada marta Briseles līdzekļu devēju konference). Kā redzams V pielikumā, šie pasākumi – kaut arī tie bija vajadzīgi – notika pēc tam, kad lietu skaits jau bija sasniedzis maksimumu.

64

Ebolas jautājumu darba grupas izveidi, ko vadīja ERCC, atbalstīja visas ieinteresētās personas kā svarīgu soli, lai stiprinātu ES reaģēšanas koordināciju un attīstību. Tās darba uzdevums pēc dabas bija operatīvs un iekļāva papildināmības nodrošināšanu un sinerģiju noteikšanu. Tās pieeja bija iekļaujoša: papildus citiem Komisijas dienestiem EĀDD, ES aģentūras, Padomes Sekretariāts un dalībvalstis (tostarp daži valstu koordinatori Ebolas vīrusa jautājumos), kā arī PVO, OCHA, WFP, UNICEF, IHP⁴³ un vairāku tādu NVO pārstāvji, kas darbojas reaģēšanas pirmajās rindās, apmeklēja Ebolas jautājumu darba grupas sanāksmes. Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka īpaša nozīme bija jaunākajai informācijai par situāciju reālā laikā, ko ziņoja ES delegācijas un ECHO ĢD vietējā tīkla pārstāvji. Revidenti konstatēja, ka Ebolas jautājumu darba grupa galvenokārt kalpoja kā informācijas apmaiņas platforma, lai veicinātu koordināciju, nevis kā lēmumu pieņemšanas struktūra.

65

Lai gan pastāv daži trūkumi informācijas pārvaldībā (informācijas pārslodze; izplatīšanas saraksti ne vienmēr ir atjaunināti), Ebolas jautājumu darba grupa spēja palīdzēt nodrošināt labāku koordināciju un lielāku konsekvenci reaģēšanā. Par to liecina trīs piemēri.

a)Ebolas jautājumu darba grupas apspriedēs atklājās, ka 2014. gada oktobra beigās tika organizētas divas atsevišķas EĀDD un Komisijas (ECHO ĢD, DEVCO ĢD, SANCO ĢD un FPI) misijas uz vietas. Tika veikti pasākumi, lai mazinātu pārklāšanās un dublēšanās risku, sagatavojot kopīgu misijas ziņojumu.

b)SANTE ĢD varēja nodot Veselības drošības komitejai informāciju, kura bija sniegta darba grupā, un palīdzēt plānot un izstrādāt SANTE ĢD un ECHO ĢD rīkotos darbseminārus (piemēram, par drošības un kontroles jautājumiem un Eiropas Medicīnas korpusu).

c)ECDC darbiniekus un epidemiologus no ECDC stipendiju programmām nosūtīja, izmantojot PVO Globālā uzliesmojuma trauksmes un reaģēšanas tīklu (GOARN), lai atbalstītu epidemioloģiskos pētījumus reģiona līmenī, tostarp gadījumu meklēšanu un kontaktu izsekošanu. Kaut arī tika atzīts, ka sadarbība starp epidemiologiem un PVO kopumā bija laba, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ziņoja Ebolas jautājumu darba grupai, ka norīkotie eksperti saskārās ar ievērojamām loģistikas problēmām. ECHO ĢD pēc tam uzsāka misiju, kuras uzdevums bija rast veidus, kā uzlabot atbalstu vienībām.

66

Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā nebija medevac garantijas (potenciāli) inficētiem starptautiskiem veselības aprūpes un humānās palīdzības darbiniekiem, un tas atturēja vairākas šādas personas pieņemt norīkojumu doties uz attiecīgo reģionu. Sadarbība gan Ebolas jautājumu darba grupas ietvaros, gan ārpus tās starp ECHO ĢD, SANTE ĢD un PVO, lai izveidotu ES medicīniskās evakuācijas sistēmu, ir efektīvas koordinācijas piemērs, lai gan šīs sistēmas izveidei bija nepieciešams ilgs laiks, ņemot vērā vajadzības steidzamību un būtisko nozīmi (sk. 4. izcēlumu).

4. izcēlums

ES medicīniskās evakuācijas sistēmas izveide bija sarežģīta un ilgstoša darbība

Akūto vajadzību nodrošināt medicīnisko evakuāciju humānās palīdzības darbiniekiem un veselības aprūpes darbiniekiem izteica organizācija “Ārsti bez robežām” un Apvienoto Nāciju Organizācija attiecīgi 2014. gada augustā un septembrī⁴⁴. ECHO ĢD cieši sadarbojās ar SANTE ĢD un PVO, lai izstrādātu standarta operāciju procedūras ES medicīniskās evakuācijas sistēmai, un Veselības drošības komiteja tās apstiprināja 14. oktobrī. Līdztekus Komisija meklēja transporta līdzekļus (lidmašīnas) gan civilajā/komerciālajā⁴⁵, gan militārajā jomā⁴⁶. Pēc tam, kad Komisija nespēja panākt, ka iesaistītās valstis apņemas darīt pieejamus civilās aizsardzības līdzekļus medicīniskajai evakuācijai, ECHO ĢD 2014. gada 5. septembrī oficiāli lūdza EĀDD aktivizēt ES spēku pārvietošanas plānošanas struktūrvienību (EUMPC), lai rastu risinājumu, iesaistot militāros līdzekļus. Neraugoties uz ciešu sadarbību starp ECHO ĢD un EUMPC, dalībvalstu vēlme nodrošināt militāros līdzekļus bija ļoti ierobežota. Ievērojami papildu šķēršļi savlaicīgai piegādei bija iepriekšējas pieredzes trūkums šajā jomā, gatavu tehnisku risinājumu trūkums un laiks, kas bija vajadzīgs, lai līdzekļus pielāgotu un reģistrētu. Galu galā ES medicīniskās evakuācijas sistēma tika izveidota, kad Luksemburga apņēmās brīvprātīgo rezervju sarakstā iekļaut divas lidmašīnas, un tā kļuva pieejama no 2015. gada februāra vidus.

Komisija pilnībā neizmanto tās rīcībā esošo informāciju, lai ziņotu gan par saviem, gan ES civilās aizsardzības mehānisma kopējiem darbības rezultātiem

67

ECHO ĢD gada pārvaldības plānos un darbības pārskatos Komisija ir definējusi vienu rādītāju, kas saistīts ar reaģēšanu uz katastrofu⁴⁷, konkrētāk, uz reaģēšanas savlaicīgumu. Tomēr šajā rādītājā ir ietverti elementi, kas ir ārpus Komisijas kontroles⁴⁸. Tas apgrūtina pašas Komisijas darbības rezultātu uzskaiti.

68

UCPM galvenais saziņas līdzeklis CECIS nesavāc darbības rezultātu datus automatizētā un strukturētā veidā, līdz ar to darbības rezultātu datu noteikšana ir manuāls un laikietilpīgs process. Tā kā datu kopums, kuru sistēma var automātiski izmantot, ir ierobežots, CECIS nevar sagatavot sīki izstrādātus ziņojumus vai vadības informāciju par darbības efektivitāti ārkārtas reaģēšanas dažādos posmos neatkarīgi no tā, vai šie posmi ir vai nav Komisijas tiešā kontrolē. Vairākas iesaistītās valstis ir norādījušas, ka tās vēlētos, lai CECIS sagatavotu vairāk apkopotu informāciju par darbības rezultātiem.

69

Kvantitatīvu statistikas datu trūkums par darbības rezultātiem, piemēram, par savlaicīgumu vai vēl neaizpildītiem pieprasījumiem, kuriem vajadzīgi piedāvājumi, liedz Komisijai un iesaistītajām valstīm saņemt svarīgu informāciju, lai mērītu UCPM sniegumu un tā pievienoto vērtību, bet tas palīdzētu stiprināt turpmāku ieinteresēto personu atbalstu.

11Lēmums, 16. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punkts.

12Lēmums, 16. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts.

13COM(2010) 600 galīgā redakcija “Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos — civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme”, 26.10.2010. Moduļi var būt vai nu civilās aizsardzības līdzekļi vai cilvēkresursi, vai abu apvienojums.

14ICF International, “Ex-post evaluation of Civil Protection Financial Instrument and Community Civil Protection Mechanism (recast) 2007-2013.” [Ex post novērtējums par civilās aizsardzības finanšu instrumentu un Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāts), 2007.–2013. g.], galīgais ziņojums, 2014. gada 16. decembris.

15Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments.

16Pamatnostādnes par ES vēlēšanu novērotāju novērtējumu (FPI 4), 1. lpp., pirmais punkts.

1716. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) un v) punkts un 16. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

18Lēmums, 16. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

19Komisijas 2014. gada 16. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/762/ES, ar kuru paredz noteikumus par to, kā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu, un atceļ Komisijas Lēmumu 2004/277/EK, Euratom un 2007/606/EK, Euratom (OV L 320, 6.11.2014., 1. lpp.).

20Īstenošanas lēmums, II pielikuma 10. punkts.

21Šis komponents darbojas kopš 2016. gada sākuma, un 2016. gada maijā vienība, kurā ietilpa ECDC epidemiologi, tika mobilizēta, lai reaģētu uz dzeltenā drudža uzliesmojumu Āfrikā.

22Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.).

23Lēmums, 16. panta 5. punkts.

24Divus mēnešus pirms zemestrīces ES delegācijas vadītājs Nepālā norādīja uz pašas ES delegācijas nepietiekamu sagatavotības līmeni sliktākā scenārija gadījumā. Kaut arī katastrofas apmērs bija ļoti ievērojams, tā bija mazāk smaga nekā bija paredzēts šajā sliktākā scenārija gadījumā, un tāpēc ES delegācija spēja sniegt vajadzīgo atbalstu EUCP vienībai.

25Komisija nosūtīja paskaidrojumus ES delegāciju vadītājiem 2012. gadā un 2014. gada beigās, izklāstot UCPM darbību un to, kā skartās valstis var lūgt palīdzību.

26Lēmums, 16. panta 11. punkts.

27Lēmums, 16. panta 2. punkts. Pienākums attiecībā uz koordinācijas integrēšanu attiecas tikai uz ANO OCHA, ne uz citām ANO organizācijām.

28Darbības pamatnostādņu projekts par ES civilās aizsardzības un UNDAC vienību sadarbību uz vietas: Civilās aizsardzības komiteja, Informācijas apmaiņa par notiekošajām darbībām, 2009. gada 21.-22. oktobris.

29Klasteri ir humānās palīdzības organizāciju – gan ANO, gan citu – grupas katrā no humānās palīdzības galvenajām nozarēm, piemēram, ūdensapgādē, veselības aizsardzībā. Tos veido, ja nozarē ir skaidras humānās palīdzības vajadzības, ja nozarēs ir daudz dalībnieku un ja valsts iestādēm ir vajadzīgs koordinācijas atbalsts.

30ECHO ĢD, 2016. g., “Reģionālās koordinēšanas mehānismu jaunā loma saistībā ar OSOCC” [‘A new role for regional coordination mechanisms in the framework of the OSOCC’], diskusiju dokuments pasākumam “Humānās palīdzības tīklu un partnerības nedēļa” [Humanitarian Networks and Partnership Week], Ženēva, 2.–5. februāris.

31Turpat.

32Lēmums, 16. panta 3. punkta e) apakšpunkts.

33Ūdens, sanitārija un higiēna.

34Eiropas ārkārtas un katastrofu reaģēšanas informācijas sistēma. EDRIS ir tīmeklī balstīta informācijas sistēma, kuru izmanto, lai apzinātu ES humānās palīdzības ieguldījumus. EDRIS neietilpst UCPM.

35Piemēram, vienlaikus pastāv dažāda veida vēstījumi: svarīgi operatīvi paziņojumi (piemēram, palīdzības lūgumi vai svarīga loģistikas informācija), administratīvie paziņojumi (piemēram, transporta līdzfinansējuma pieprasījumi un dotācijas), ziņojumi un sanāksmju protokoli.

36Lēmums, 16. panta 3. punkta a) apakšpunkta iii) punkts.

37Mums ir pierādījumi par UNOSAT un ERCC dialogu, un viņiem ir savstarpēja piekļuve vienam otra rīkiem.

38http://emergency.copernicus.eu/mapping/

39Lēmums, 16. panta 3. punkta a) apakšpunkta iii) punkts un 16. panta 4. punkts.

40Lēmums, 16. panta 8. punkts.

41Bosnija un Hercegovina: NEAR ĢD un EUFOR; Ebolas vīruss: DEVCO ĢD, FPI, SANTE ĢD, MOVE ĢD, RTD ĢD, ECDC, Eurocontrol; Nepāla: DEVCO ĢD un FPI.

422013. gadā apvienotā ECHO-EĀDD izpētes misija Nepālā ieteica īstenot vienotu ES sagatavotības plānu stiprināt koordināciju par konsulāriem jautājumiem (un šis ieteikums tika atkārtots izpildes kontroles misijā 2014. gadā). Kaut arī šāda proaktīva, konkrēta misija ir labas prakses piemērs, sagatavotības plāns netika izstrādāts.

43Starptautiskā Humānās palīdzības partnerība (IHP) ir septiņu Eiropas ārkārtas situāciju pārvaldības aģentūru tīkls. IHP iesaistītās valstis ir arī UCPM iesaistītās valstis, tomēr tās sniedza prezentāciju par savu darbību Ebolas jautājumu darba grupai kā IHP locekles.

442014. gada 11. augustā organizācija “Ārsti bez robežām” skaidri pauda akūto vajadzību nodrošināt medicīnisko evakuāciju; ANO OCHA 2014. gada 1. septembrī nosūtīja pieprasījumu ERCC un NATO nodrošināt medicīniskās evakuācijas spējas.

45Lai gan dalībvalstis varēja veikt medicīnisko evakuāciju uz divpusēja pamata un Komisijai bija pieejama komerciāla iespēja, to neuzskatīja par pietiekamu.

46To var aktivizēt, kad ir saņemts oficiāls lūgums no ECHO ĢD, kad konkrētajā krīzē civilās alternatīvas nevar apmierināt vajadzības (principā militāriem risinājumiem vienmēr vajadzētu būt pēdējam līdzeklim).

471. rezultātu rādītājs: vidējais UCPM intervenču ātrums (no piedāvājuma pieņemšanas līdz izvietošanai).

48Piemēram, resursi, kurus dara pieejamus iesaistītās valstis, vai iesaistīto valstu ekspertu izvirzīšana.

Secinājumi un ieteikumi

70

Mēs secinām, ka Komisija kopumā ir darbojusies efektīvi, sekmējot saskaņotu reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības kopš 2014. gada sākuma. Mūsu vispārējo novērtējumu ir apstiprinājušas visas iesaistītās valstis, kuras atbildēja uz mūsu anketas jautājumiem. Tās pauda apmierinātību ar Komisijas lomu koordinēšanas veicināšanā.

71

Katrai no trim katastrofām, kuras mēs pārbaudījām, Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM) tika iedarbināts laikus (sk. 17.–19. punktu), un ES civilās aizsardzības vienības (EUCP vienības) sekmēja koordināciju uz vietas ar iesaistīto valstu vienībām. (sk. 26.–27. punktu). Komisijas īstenoto koordinācijas veicināšanu stiprina plaša informācijas materiālu izplatīšana, un tie tiek uzskatīti par noderīgiem (sk. 55.–57. punktu).

72

Komisija pieņēma iekļaujošu pieeju attiecībā uz koordināciju starp saviem dienestiem, kā arī ar citām ES struktūrām un trešo valstu struktūrām (sk. 34.–37. punktu un 58.–66. punktu). Kaut arī pakāpe, kādā ES koordinācijas pasākumi bija integrēti ANO sistēmā, katrai katastrofai atšķīrās, mēs secinām, ka Komisija ievēroja ANO vispārējo vadību (sk. 41.–46. punktu). Komisijas koordinācijas loma turpinājās līdz reaģēšana posma beigām, un tika veikti pasākumi, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz atjaunošanas posmu (sk. 47.–48. punktu).

73

Svarīgs jauninājums tiesību aktos, ar ko izveido UCPM, bija Eiropas ārkārtas reaģēšanas spēju (jeb brīvprātīgo rezervju saraksta) izveide, ar ko reaģēšanai nodrošina iepriekš noteiktus resursus. Brīvprātīgo rezervju saraksta izveide notika lēni, tas nozīmē, ka Komisija nevarēja ieteikt konkrētu līdzekļu izvietošanu, reaģējot uz mūsu pārbaudītajām katastrofām. Tomēr Komisijai bija svarīga loma, vajadzības gadījumā paplašinot rezervju saraksta darbības jomu (sk. 28.–32. punktu).

74

Neraugoties uz mūsu vispārējo secinājumu, mēs konstatējām vairākas jomas, kurās nepieciešami turpmāki uzlabojumi. Komisija varētu iegūt laiku iepriekšējas brīdināšanas posmā un EUCP vienību atlases un izvietošanas posmā (sk. 20.–25. punktu). Iespējams turpmāk uzlabot vairākus elementus Komisijas saziņas un informācijas platformā CECIS (sk. 49.–54. punktu). Pastāv iespēja vēl vairāk uzlabot koordināciju uz vietas un meklēt lielāku sinerģiju starp civilās aizsardzības un humānās palīdzības operācijām (sk. 38.–40. punktu). Komisijas un ECDC finanšu un administratīvā kārtība nebija labi piemērota epidemiologu plaša mēroga izvietošanai, izmantojot UCPM Ebolas vīrusa krīzes laikā (sk. 33. punktu). Visbeidzot, Komisija varētu uzlabot ziņošanu par UCPM darbības rezultātiem (sk. 67.–69. punktu). Palāta formulē piecus ieteikumus šo jautājumu risināšanai.

1. ieteikums. Laika iegūšana svarīgajā reaģēšanas sākumposmā

Komisijai

a)lēni norisošām katastrofām agrāk jāizmanto iepriekšējas brīdināšanas posms CECIS sistēmā – tiklīdz rodas pirmie ietekmes un/vai vajadzību rādītāji –, lai ļautu iesaistītajām valstīm mobilizēt resursus pirms UCPM aktivizēšanas;

b)pēc palīdzības lūgumu saņemšanas nekavējoties jānosūta pieprasījumi izvirzīt ekspertus, ja ir pamatoti paredzama iesaistīto valstu ievērojama reaģēšana uz liela mēroga katastrofu;

c)jāapzina veidi, kā paātrināt EUCP vienību atlasi un izvietošanu, un jāaicina iesaistītās valstis kopā ar Komisiju izstrādāt koleģiālu ekspertu darba rezultātu novērtējumu, kā arī pēc misijas jārīko atgriezeniskās saiknes sanāksmes starp vienību un Komisijas centrālajiem dienestiem;

d)jāizveido rakstisks reģistrs par katru saziņas gadījumu ar iesaistītajām valstīm, kurām ir ciešas saiknes ar skarto valsti, šīs valstis tādējādi var labāk palīdzēt.

Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada pirmā pusgada beigām.

2. ieteikums. CECIS elementu uzlabošana

Lai uzlabotu pārskatu par sniegto un pieprasīto palīdzību, lai varētu labāk pārraudzīt prioritātes un lai uzlabotu lietotājdraudzīgumu, Komisijai atkārtoti jāizstrādā vairāku CECIS svarīgāko elementu koncepcija, tostarp:

a)jāautomatizē atšķirību analīze starp veiktajiem un izpildītajiem pieprasījumiem un jāievieš šķirošanas iespēja;

b)EUCP vienībām uz vietas jānodrošina vienkāršots kopsavilkums reālā laikā par pieprasījumiem un piedāvājumiem;

c)jāautomatizē transporta atbalsta pieprasījumu darbplūsma, lai nodrošinātu ātrāku procesu “no gala līdz galam” un statistikas datu sagatavošanu, kā arī reālā laika pārskatus;

d)jāveic turpmāki pasākumi, lai efektīvi šķirotu operatīvos un administratīvos paziņojumus, un jānosaka pasākumi šā elementa izmantošanas stiprināšanai.

Izpildes mērķtermiņš:
prasību un rīcības plāna saskaņošana ar ieinteresētajām personām: līdz 2017. gada pirmā pusgada beigām, konkursa rīkošana, īstenošana un pārbaude: līdz 2018. gada beigām.

3. ieteikums. Koordinācijas stiprināšana un iespējama sinerģija uz vietas

Komisijai

a)jāuzlabo EUCP vienību ziņošana no norises vietas, pieprasot skaidrākus aprakstus par veiktajiem vajadzību novērtējumiem un konkrētiem pasākumiem saistībā ar apzinātajām vajadzībām;

b)jānosaka, kā varētu vēl vairāk izmantot ECHO vietējo tīklu, lai atbalstītu EUCP vienību darbu kopumā un, konkrēti, palīdzētu veikt stāvokļa un vajadzību novērtējumus;

c)jāapzina jaunas iespējas, kā stiprināt savstarpēju informētību starp civilās aizsardzības un humānās palīdzības sniedzējiem, tostarp tiem, kas ietilpst ANO klasteru sistēmā;

d)ECHO vietējā tīkla valsts un reģionālajos birojos jāizveido “civilās aizsardzības kontaktpunkti”; kopā ar EĀDD arī jāieceļ ES delegāciju darbinieki “civilās aizsardzības kontaktpunktos” apdraudētajās valstīs. Šiem kontaktpunktiem jāsniedz regulāras mācības par jaunumiem UCPM un tā aktivizēšanas procedūrām.

Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada beigām.

4. ieteikums. Iespējamu izmaiņu apsvēršana epidemiologu izvietošanas kārtībā

Ja ES nolemj izvietot epidemiologus, izmantojot UCPM, reaģējot uz turpmāku liela mēroga ārkārtas situāciju ar sekām veselības jomā ārpus Savienības un pilnībā ievērojot PVO vadību šajā jomā, Komisijai un ECDC kopīgi jāizpēta iespēja mainīt pašreizējo administratīvo un finanšu kārtību, lai veicinātu ātru un elastīgu izvietošanu.

Izpildes mērķtermiņš: līdz 2018. gada sākumam.

5. ieteikums. Pārskatatbildības stiprināšana ar uzlabotu ziņošanu

Lai nodrošinātu sev un iesaistītajām valstīm informāciju, kas varētu vēl vairāk uzlabot UCPM darbības rezultātus, pievienoto vērtību un atbalstu tam, Komisijai

a)jānosaka galvenie rezultatīvie rādītāji attiecībā uz tiem reaģēšanas elementiem, kas atrodas tās pārziņā un par kuriem no Komisijas var prasīt atbildību;

b)jāizstrādā automātiski sagatavoti statistikas dati un ziņojumi, kuri balstīti uz CECIS datiem, lai salīdzinātu reaģēšanu uz dažādām aktivizācijām un noteiktu UCPM uzlabojamu jomas.

Izpildes mērķtermiņš:
galveno rezultatīvo rādītāju definēšana: līdz 2017. gada pirmā pusgada beigām,
statistikas datu un ziņojumu sagatavošana: līdz 2018. gada beigām (sk. 2. ieteikumu).

Šo īpašo ziņojumu 2016. gada 8. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Klaus-Heiner LEHNE

Pielikumi

I pielikums

Savienības Civilās aizsardzības mehānisma aktivizācija attiecībā uz katastrofām, kas notiek ārpus Savienības

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

II pielikums

Savienības civilās aizsardzības mehānisms – attiecības starp dalībniekiem, stāvoklis 31.8.2016

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

III pielikums

Pārskats par trim pārbaudītajām katastrofām

Ebolas vīruss Rietumāfrikā
Zemestrīce Nepālā
Plūdi Bosnijā un Hercegovinā

Krīzes veids
Epidēmija
Zemestrīce
Plūdi / zemes nogruvumi

Sākums
2014. gada marts
2015. gada 25. aprīlis
2014. gada 13.–15. maijs

Atbalsta uz vietas ilgums
22 mēneši
~ 3 nedēļas
~ 2,5 nedēļas

Skartie iedzīvotāji
> 28 000 inficēšanās gadījumu
> 11 200 nāves gadījumu
800 000 skarti
8700 nāves gadījumu
2200 ievainoto
3 000 000 skarti
76 nāves gadījumi

Krīzes ietekme
Postošas sekas uz drošību, veselību un tautsaimniecību visā reģionā.
Sagrauti vairāki ciemati.
> 510 000 ēku sagrautas
> 286 767 ēkas bojātas
Simtiem tūkstošu cilvēku zaudēja iztiku, un svarīgākie infrastruktūras objekti tika bojāti

UCPM aktivizācijas pieprasītājs
Pasaules veselības organizācija (PVO) ar ANO OCHA starpniecību
Nepālas iestādes
Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministrija

UCPM aktivizācijas datums
2014. gada 14. augusts
2015. gada 26. aprīlis
2014. gada 17. maijs

UCPM iesaistītās valstis, kas piedalās reaģēšanā
14
17
19

ANO loma
ANO vadīja reaģēšanu, ko atbalstīja UNMEER, ES, ASV, Apvienotā Karaliste un Francija
UNDAC vienība piedalījās
UNDAC vienība piedalījās, un ANO klasteru sistēma aktivizēta
Nebija UNDAC vienības, un klasteru sistēma nebija oficiāli aktivizēta, kaut arī darbojās līdzīgas struktūras

Galvenie starptautiskie dalībnieki
PVO, UNMEER, ES Ebolas darba grupa (galvenie dalībnieki: ECHO, DEVCO, SANTE, MOVE, ECDC, EĀDD), ASV, Apvienotā Karaliste, Francija, MSF, citas NVO un divpusējie līdzekļu devēji.
Apvienoto Nāciju Organizācija (OCHA UNDAC, UNICEF, WFP), Relief Internationa, divpusējie līdzekļu devēji, NVO.
ANO, Pasaules banka, divpusējie līdzekļu devēji, Sarkanais Krusts, EUFOR, NVO.

Izvietotā EUCP vienība
4 ES civilās aizsardzības eksperti (kā UNDAC vienības locekļi)
1 ECHO reģionālais loģistikas koordinators
3 ERCC sadarbības koordinatori
10 ES civilās aizsardzības eksperti
2 ERCC sadarbības koordinatori
10 ES civilās aizsardzības eksperti
1 ECHO tehniskais palīgs

Ar EUCPM starpniecību piedāvātā palīdzība

•Pārtikas palīdzība, aptieciņas u. c.

•Segas un hlors

•Mobilās laboratorijas, ārstniecības iestādes

•Ambulances un pārvietojamās slimnīcas

•Apgādes atbalsts, aviopārvadājumi, jūras kuģi

•Medevac

•Meklēšanas un glābšanas vienības; bāzes nometnes

•Ūdens attīrīšanas moduļi

•Medicīnas grupas

•Teltis, segas, guļammaisi, nojumes

•Ūdens sūkņi

•Ūdens attīrīšanas iekārtas

•Smilšu maisi

•Pārtikas palīdzība

•Helikopteri, glābšanas laivas

•Teltis, segas, sildītāji, dvieļi

IV pielikums

ES epidemiologu izvietošana Gvinejā

Avoti: PVO, ECDC, Eiropas Revīzijas palāta.

V pielikums

Hronoloģisks pārskats par Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumu 2014.–2015. gadā

Avoti: PVO, Eiropas Komisija, Eiropas Revīzijas palāta.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

VI

Komisija atzinīgi vērtē Palātas konstruktīvo pieeju, kas norāda uz uzlabošanas iespējām. Šajā ziņojumā iekļauti pragmatiski ieteikumi, kas, tiklīdz tiks īstenoti, uzlabos ieguldījumu UCPM iesaistīto valstu spējā, kā arī glābšanu un palīdzību cilvēkiem, kam tā vajadzīga.

VII

Komisija piekrīt visiem ieteikumiem.

Ievads

1. izcēlums. Brīvprātīgo rezervju saraksta skaidrojums

Kopš 2016. gada 1. oktobra 16 dalībvalstis ir reģistrējušas vai reģistrācijas procesā atrodas kopā 78 reaģēšanas spējas brīvprātīgo rezervju sarakstā.

Spējas ir iekļāvušas Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Vācija un Zviedrija. Spējas no brīvprātīgo rezervju saraksta līdz šim tika izvietotas astoņas reizes, reaģējot uz Ebolas un 2016. gada dzeltenā drudža uzliesmojumu, mežu ugunsgrēkiem ES dalībvalstīs, Ekvadorā pēc 2016. gada zemestrīces un Haiti pēc viesuļvētras “Metjū” (2016. gadā).

Šīs darbības ietvēra ūdens attīrīšanas iekārtas, mežu ugunsgrēku dzēšanas lidmašīnas, sabiedrības veselības un mobilās laboratorijas un tehniskās palīdzības un atbalsta vienības. Šīs darbības liecina par rezervju saraksta pievienoto vērtību un norāda arī uz to, ka līdzekļi no rezervju saraksta tiks izmantoti arvien biežāk.

Apsvērumi

18

Komisija 2016. gadā ir sākusi izmantot “iepriekšējās brīdināšanas” režīmu, ja šādas pazīmes tiek atklātas/prognozētas, jo īpaši apsverot iespēju atvērt iepriekšējo brīdināšanu, kad parādās sarkans brīdinājums GDACS (arī apstiprinot iespējamo humanitāro ietekmi). Kopš tā laika “iepriekšējās brīdināšanas” režīms ir izmantots vairāk nekā 12 reizes. Piemēram, attiecībā uz zemestrīci Ekvadorā (2016. gada aprīlī, pēkšņa katastrofa), iepriekšējo brīdināšanu atvēra gandrīz 2 stundas pirms ANO lūguma pēc ekspertīzes un 16 stundas pirms lūguma no skartās valsts. Tāpat viesuļvētras “Metjū” laikā Haiti (2016. gada oktobrī, lēni norisoša) iepriekšējo brīdināšanu atvēra 1,5 dienu pirms lūguma no skartās valsts.

21

Šī pieeja tika izmantota arī Ekvadoras zemestrīcē (2016. gada aprīlī), kad iesaistītās valstis tika informētas par EUCP vienību nosūtīšanu divas stundas pirms meklēšanas un glābšanas vienības piedāvāšanas un pieņemšanas.

Kopīga atbilde uz 23. un 24. punktu

Civilās aizsardzības komiteja izveidoja īpašu mācību politikas grupu, lai apspriestu EUCP vienību ekspertu profilus un to funkcijas vienībās. Tomēr ar CAK tika panākta vienošanās, ka Komisija 2017. gada pirmajā pusē iesniegs citu priekšlikumu par iespējamu reģistrēšanos brīvprātīgo rezervju sarakstā ekspertu kategorijās, nevis atsevišķi minētiem ekspertiem.

25

Komisija jaunajā mācību ciklā, kas sākās 2016. gada maijā, ir sākusi mācību kursos īstenot principu, ka EUCP vienību kanditātus novērtē pasniedzēji un viņi saņem individuālas atsauksmes pēc mācību beigām. Turklāt valsts mācību koordinators var pieprasīt saņemt novērtējuma veidlapas par tās pašas valstspiederības konkrētu ekspertu.

29

Pēc iepriekšplānoto līdzekļu ievērojama palielinājuma 2016. gadā ir paredzams, ka brīvprātīgo rezervju saraksta izmantošana nākotnē ievērojami palielināsies. Tomēr ir arī nesamērības, un Komisija nākamajos mēnešos pieņems ziņojumu par spēju nepietiekamību brīvprātīgo rezervju sarakstā.

38

Komisija, ņemot vērā ERCC nesen gūto pieredzi, veicināja EUCP un humānās palīdzības instrumentu ciešas koordinācijas un sadarbības pakāpeniskus līmeņus. Cita starpā Komisijas dalībnieki, kas iesaistīti civilajā aizsardzībā un humānajā palīdzībā, tostarp tie, kas atrodas notikumu vietā, izmantojot reģionālus un galvenās mītnes seminārus, apsprieda dažādus oficiālus mehānismus.

40

Uzlabotā sadarbība un koordinācija starp EUCP vienībām un humānās palīdzības vietējo biroju tīklu nodrošināja, piemēram, ka UCPM nesenajā aktivizēšanā viesuļvētras “Metjū” laikā Haiti (2016. gada oktobrī) lielākā daļa trūkumu vajadzību izteiksmē tika konstatēti, izmantojot Komisijas pašas humānās palīdzības tīklu. Tomēr Komisija piekrīt, ka sadarbībai ar kolēģiem ECHO reģionālajos birojos un ES delegācijās ir jākļūst sistemātiskākai.

50

Tā kā Komisija jau norādīja, ka “palīdzības pārskata” funkcionalitāte jāpārveido ciešā sadarbībā ar lietotājiem, 12. Civilās aizsardzības komiteja (2016. gada jūnijā) nolēma sasaukt CECIS koordinācijas grupas sanāksmi, lai risinātu un regulētu šāda veida lūgumus.

51

Reāllaika saikne starp EDRIS un CECIS tagad ir ieviesta CECIS. Visus pasākumus, ko veic saistībā ar krīzi, pamatojoties uz vienotu identifikatoru, tagad var attēlot kopā tajā pašā ekrānā civilai aizsardzībai un humānai palīdzībai. Šī EDRIS funkcionalitāte tika ieviesta vēl 2016. gadā.

52

Lai gan drošība CECIS ietvaros ir reālas un pastāvīgas bažas iesaistītajām valstīm, civilās aizsardzības darba programmas projektā 2017. gadam ir paziņots, ka tiks pētīta iespēja izstrādāt saskarnes tīmekļa pakalpojumus vai tīmekļa lapu (piemēram, ERCC portāls notikumu vietai), lai CECIS informāciju eksportētu citiem ERCC informācijas rīkiem.

53

Tā kā Komisija jau norādīja, ka CECIS žurnāls jāpārveido ciešā sadarbībā ar lietotājiem, 12. Civilās aizsardzības komiteja (2016. gada jūnijā) nolēma sasaukt CECIS koordinācijas grupas sanāksmi, lai risinātu un regulētu šāda veida lūgumus.

54

Civilās aizsardzības darba programmas projektā 2017. gadam paredzēts CECIS ietvaros nodrošināt ātrāku procesu transportam un samazināt atbalsta lūgumu administratīvo darbplūsmu.

66

Bija vajadzīgas ievērojamas pūles, lai izveidotu funkcionējošu un drošu evakuācijas procesu, apvienojot pacienta medicīnas un loģistikas vajadzības, gaisa kuģu un pilotu drošību un uzņemošās medicīnas iestādes jaudu.

Kopīga atbilde uz 67.–69. punktu

Komisija atzīst konstatējumus un pilnībā izmantos ieteikumus, lai risinātu šo jautājumu, papildus jau plānotajām izmaiņām nākamajos gados, kuru mērķis ir uzlabot CECIS izmantojamību un darbību.

Secinājumi un ieteikumi

73

Līdzekļu reģistrācija brīvprātīgo rezervju sarakstā 2016. gada otrajā pusē ir būtiski palielinājusies. Kopš 2016. gada 1. oktobra ir reģistrētas vai reģistrācijas procesā atrodas 78 spējas.

74

Komisija atzinīgi vērtē Palātas konstruktīvo pieeju, kas norādīja uz uzlabošanas iespējām. Šajā ziņojumā iekļauti pragmatiski ieteikumi, kas, tiklīdz tiks īstenoti, uzlabos ieguldījumu UCPM iesaistīto valstu spējā, kā arī glābšanu un palīdzību cilvēkiem, kam tā vajadzīga. Turklāt Komisija izmantos jauninājumus tiesību aktos, ar ko izveido UCPM, lai vajadzības gadījumā paplašinātu resursu izmantošanu.

1. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam.

2. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam. Būtiskas izmaiņas tiek plānotas nākamajos gados, lai uzlabotu CECIS izmantojamību dažādās jomās. Šie jautājumi tiks risināti ar koordinācijas/lietotāju grupu, lai noteiktu to prioritātes.

3. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam.

4. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam.

5. ieteikums

Komisija piekrīt ieteikumam.

QJ-AB-16-034-LV-E    ISSN 1977-5717

Katastrofas var notikt jebkurā vietā un laikā. Gan dabas, gan cilvēku izraisītas katastrofas gadījumā reakcijai jābūt ātrai. Pareiza katastrofu pārvarēšana palīdz glābt dzīvības, un dažādu palīdzības sniedzēju efektīva koordinācija ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu sekmīgu reaģēšanu. Eiropas Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) izveidoja, lai sekmētu valstu civilās aizsardzības dienestu ātru un efektīvu operatīvo sadarbību, kurā Eiropas Komisijai ir svarīga loma koordinācijas veicināšanā. Mēs pārbaudījām, vai Komisija ar UCPM starpniecību koordināciju efektīvi veicināja trijās nesen notikušās starptautiskās katastrofās: plūdos Bosnijā un Hercegovinā (2014. g.), Ebolas vīrusa uzliesmojumā Rietumāfrikā (2014.–2016. g.) un zemestrīcē Nepālā (2015. g.). Mēs secinām, ka kopš 2014. gada sākuma Komisija ir kopumā efektīvi veikusi koordinācijas uzdevumus. Mēs sniedzam vairākus ieteikumus, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot UCPM darbību reaģēšanas posmā.