EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālrunis: +352 4398-1

Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx

Tīmekļa vietne: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditors

Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa (http://europa.eu).

Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2017. gads

Print | ISBN 978-92-872-6764-1 | ISSN 1831-0877 | doi:10.2865/845930 | QJ-AB-16-035-LV-C
PDF | ISBN 978-92-872-6697-2 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/131874 | QJ-AB-16-035-LV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6776-4 | ISSN 1977-5717 | doi:10.2865/668599 | QJ-AB-16-035-LV-E

© Eiropas Savienība, 2017. gads

Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS

Bezmaksas izdevumi

•Viens eksemplārs:
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

•Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:
Eiropas Savienības pārstāvniecībās
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),
ar Europe Direct dienesta starpniecību
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).

(*)Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas vai taksofonus).

Maksas izdevumi

•Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).

Notikums | Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums | 15.9.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) | 13.10.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras | 14.12.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās | 25.1.2017.

LV
2016

Nr. 36

Īpašais ziņojums

Novērtējums par
2007.–2013. gada
kohēzijas un lauku
attīstības programmu
slēgšanas kārtību

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)

Revīzijas darba grupa

Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.

Šo lietderības revīziju veica ERP locekles Iliana Ivanova vadītā revīzijas II apakšpalāta, kuras pārziņā ir ieguldījumi kohēzijas, izaugsmes un iekļautības izdevumu jomās. Revīzija notika sadarbībā ar I apakšpalātu, kura revidē dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Revīziju vadīja referējošais loceklis Ladislav Balko, viņam palīdzēja biroja atašejs Branislav Urbanič, atbildīgais vadītājs Niels-Erik Brokopp, darbuzdevuma vadītāja Mariya Zhekova, darbuzdevuma vadītājas vietniece Charlotta Törnelingun revidenti Milan Smid, Judit Oroszki, Maria Ploumaki.

No kreisās uz labo: C. Törneling, B. Urbanič, J. Oroszki, M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Zhekova.

Saturs

Glosārijs

Kopsavilkums

Ievads

Daudzgadu programmu slēgšana kohēzijas un lauku attīstības politikas jomās

Pienākumi slēgšanas procesā: dalībvalstis un Komisija

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Slēgšanas noteikumi ir uzlaboti, bet nepieciešami turpmāki pasākumi, lai tā notiktu efektīvāk un laicīgāk

Kopš 2000.–2006. gada perioda kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtībā ir notikušas ievērojamas pārmaiņas

2007.–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanā ir ņemts vērā likumības un pareizības aspekts, taču lauku attīstības programmu slēgšanā šis aspekts ir nodalīts

Slēgšanas laikā nav pietiekami ņemta vērā tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšana

Eiropas Parlamentam un Padomei netiek iesniegts konsolidēts slēgšanas pārskats par izdevumu likumību un pareizību, kā arī par sasniegtajiem tiešajiem rezultātiem un koprezultātu

Tā kā attiecināmības periodi pārklājas, slēgšanas procesu sāk tikai dažus gadus pēc plānošanas perioda beigām

Komisija sniedza pienācīgu un savlaicīgu atbalstu, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot 2007.–2013. gada programmu slēgšanu, tomēr tai jāsaglabā modrība, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis slēgšanu pareizi īsteno

Komisija izdeva visaptverošus un savlaicīgus norādījumus par 2007.–2013. gada programmu slēgšanu

Atsevišķas prasības kohēzijas pamatnostādnēs pārsniedz reglamentējošos noteikumus

Dalībvalstis ir apmierinātas ar Komisijas atbalstu, tomēr koordinācija starp valsts un reģionālajām iestādēm ir būtiska

Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007.–2013. gada slēgšanas procesa pareizību

Secinājumi un ieteikumi

I pielikums |  | 2007.–2013. gada programmu slēgšanas juridiskais pamats
II pielikums |  | 2007.–2013. gada programmu pārvaldība un kontrole dalībvalstu līmenī
III pielikums |  | Komisijas ticamības nodrošināšanas sistēmas un slēgšanas kārtības attīstība trijos periodos
IV pielikums |  | Apskats par galvenajiem jautājumiem, kas 2007.–2013. gada slēgšanai jāpaskaidro sīkāk. Atbildes, ko aptaujā/iztaujāšanā sniedza dalībvalstu iestādes

Komisijas atbilde

Glosārijs

Atbilstīguma noskaidrošana: Komisijas lēmumi par izdevumu nefinansēšanu no ES finanšu līdzekļiem, jo tie nav veikti saskaņā ar ES noteikumiem. Parasti šādi lēmumi aptver izdevumus, kas radušies vairāk nekā viena finanšu gada laikā.

Atgūšana: viens no diviem finanšu korekciju īstenošanas veidiem (otrs ir līdzekļu ieturēšana). Dalībvalsts atstāj izdevumus programmā līdz tam, kamēr nepareizi izmaksātā summa ir atgūta no saņēmēja, un tad, kad atgūšana ir notikusi, atņem to no nākamās izdevumu deklarācijas.

Atlikušā riska īpatsvars: aplēse par kopējo deklarēto izdevumu daļu katrai programmai visā plānošanas periodā, kura nav likumīga un pareiza. Aprēķinot atlikušā riska īpatsvaru, ņem vērā visas finanšu korekcijas, kas īstenotas kopš perioda sākuma, un slēgšanas laikā deklarētos kopējos izdevumus.

Būtiskuma līmenis: revidenti sniedz atzinumu par to, vai finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos ir sagatavoti atbilstoši konkrētu noteikumu kopumam. Būtiskumu nosaka, pamatojoties uz profesionālu spriedumu. Komisijas noteiktais būtiskuma līmenis pašlaik ir 2 %, un tas norāda, cik liela ir kļūdainu vai nepareizu izdevumu daļa revidētajos ES izdevumos.

Dalītā pārvaldība: ES budžeta izpildes metode, saskaņā ar kuru Komisija deleģē izpildes uzdevumus dalībvalstīm, vienlaikus saglabājot galīgo atbildību.

Darbība: projekts, projektu vai citu pasākumu grupa, kas atlasīta saskaņā ar kritērijiem, kuri noteikti darbības programmā vai lauku attīstības programmā, un ko īsteno viens vai vairāki saņēmēji nolūkā sasniegt programmas uzdevumus un mērķus.

Darbības programma (DP): tajā noteiktas dalībvalsts prioritātes un konkrētie mērķi un aprakstīts, kā projektu finansēšanai noteiktajā periodā (pašlaik – septiņi gadi) tiks izlietoti līdzekļi (ES un valsts publiskais un privātais līdzfinansējums). Darbības programmā iekļautajiem projektiem jāveicina noteikts skaits mērķu. Finansējumu darbības programmai var piešķirt no ERAF, KF un/vai ESF. Darbības programmu sagatavo dalībvalsts, un Komisijai tā jāapstiprina, pirms var veikt maksājumus no ES budžeta. Darbības programmas var grozīt tikai attiecīgajā plānošanas periodā un tikai tādā gadījumā, ja tam piekrīt abas puses.

Daudzgadu finanšu shēma (DFS): tā nosaka izdevumu prioritātes un maksimālās summas, kuras ES var izlietot konkrētās jomās noteiktā vairāku gadu laikposmā. Izdevumu maksimālais apjoms DFS regulā vienmēr ir lielāks nekā ES budžetā. DFS ietver arī ES budžeta ieņēmumu avotus un korekcijas mehānismus attiecīgajam periodam. Pašreizējā DFS aptver 2014.–2020. gadu, bet iepriekšējās 2007.–2013. gadu un 2000.–2006. gadu (Agenda 2000).

Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi (ESI fondi): pieci atsevišķi fondi, kuru mērķis ir mazināt reģionālās atšķirības Savienībā un kuru politikas satvars ir noteikts DFS septiņu gadu budžeta periodam. Šie fondi ir Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).

Finansiālā noskaidrošana: ikgadējs Komisijas lēmums par akreditētu maksājumu aģentūru iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu. Šā lēmuma pieņemšanai Komisijai nepieciešams, lai pārskatus būtu apliecinājušas neatkarīgas sertifikācijas struktūras.

Finanšu instrumenti: vispārējs apzīmējums līgumiem, kuri to turētājiem nodrošina prasījuma tiesības pret parādnieku. ES sniedz atbalstu triju veidu finanšu instrumentiem: pašu kapitāla, aizdevumu un garantijas instrumentiem. Pašu kapitāla un aizdevumu instrumenti ir līgumi starp ieguldītāju un ieguldījumu saņēmēju vai starp aizdevēju un aizņēmēju. Garantijas ir līgumi, kur garantijas devējs garantē ieguldītāja vai aizdevēja tiesības.

Finanšu korekcijas: to mērķis ir pasargāt ES budžetu no kļūdainu vai nepareizu izdevumu sloga. Attiecībā uz dalītās pārvaldības izdevumiem nepareizi veikto maksājumu atgūšana ir galvenokārt dalībvalsts pienākums. Finanšu korekcijas var veikt, atņemot nepareizo izdevumu summu no dalībvalsts izdevumu deklarācijām vai atgūstot līdzekļus no saņēmējiem. Arī Komisija var noteikt finanšu korekcijas.

Gada darbības pārskats (GDP): cita starpā tajā apraksta darbību rezultātus, atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, saistītajiem riskiem un iekšējās kontroles veidu. Kopš 2001. gada budžeta izpildes attiecībā uz Komisiju un kopš 2003. gada attiecībā uz visām Eiropas Savienības (ES) iestādēm pilnvarotajam kredītrīkotājam ir savai iestādei jāiesniedz GDP par savu pienākumu izpildi kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju.

Grāmatojumu noskaidrošana: procedūra, kurai ir divi posmi un kuru īsteno Komisija, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pienācīgi izpilda savus pienākumus attiecībā uz kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros veiktajiem maksājumiem. Procedūra ietver katras maksājumu aģentūras grāmatojumu ikgadēju finansiālo noskaidrošanu un daudzgadēju atbilstīguma noskaidrošanu, kas attiecas uz darījumu atbilstību ES noteikumiem.

Izpildes rezerve: 6 % no resursiem, kas piešķirti ERAF, ESF un KF vai ELFLA un kas jādara pieejami pēc 2019. gada darbības rezultātu pārskatīšanas, ja noteiktas prasības ir izpildītas vai pārsniegtas.

Kohēzijas politika: tā ir viena no lielākajām politikas jomām, kurai tiek tērēts ES budžets. Šīs politikas mērķis ir samazināt atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī, pārstrukturējot rūpnieciskās lejupslīdes reģionus un diversificējot lauku apvidus, kā arī veicināt pārrobežu, starptautisko un starpreģionālo sadarbību. To finansē no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Kohēzijas fonda (KF).

Lauku attīstības politika: otrais kopējās lauksaimniecības politikas pīlārs, kuru līdzfinansē no ELFLA. Šīs politikas mērķis ir uzlabot lauku apvidu un lauku iedzīvotāju stāvokli, pastiprinot lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspēju, uzlabojot vidi un dzīves kvalitāti lauku apvidos un veicinot lauku ekonomikas dažādošanu. Šī politika aptver gan ar platību saistītus, gan nesaistītus pasākumus. Pēdējie parasti ir ieguldījumu pasākumi, piemēram, lauku saimniecību modernizācija vai publisko infrastruktūru izveide lauku rajonos.

Lauku attīstības programma (LAP): tas ir plānošanas dokuments, ko sagatavojusi dalībvalsts un apstiprinājusi Komisija, lai reģionālā vai valsts līmenī plānotu un uzraudzītu ES lauku attīstības politikas īstenošanu. LAP ir noteiktas dalībvalsts prioritātes un konkrētie mērķi un aprakstīts, kā projektu finansēšanai noteiktajā periodā (pašlaik – septiņi gadi) tiks izlietoti līdzekļi (ES un valsts publiskais līdzfinansējums). Lauku attīstības programmas līdzfinansē no ELFLA.

Liels projekts: tas ir projekts, kuru veido ekonomiski nedalāma darbu virkne, pildot precīzu tehnisku funkciju ar skaidri noteiktiem mērķiem, un kura kopējās izmaksas, ko ņem vērā, lemjot par līdzekļu piešķīrumu, pārsniedz 50 miljonus EUR (2007.–2013. gada plānošanas periodā). Komisijas apstiprinājums ir vajadzīgs visam projektam kopumā.

Neto finanšu korekcijas: tās ir Komisijas noteiktas finanšu korekcijas, kuru gadījumā dalībvalstīm ES budžetā ir jāatlīdzina nepareizi izmaksātie līdzekļi un kuru rezultātā attiecīgās dalībvalsts finanšu līdzekļu samazinājums ir galīgs.

Slēguma bilance: summa, kas izmaksāta vai atgūta, slēdzot darbības programmu vai lauku attīstības programmu, kā noteikts slēgšanas pamatnostādnēs.

Kopsavilkums

I

Kohēzijas un lauku attīstības politikas izdevumi veido lielu daļu (aptuveni 44 %) no kopējā Eiropas Savienības (ES) budžeta. Abiem politikas virzieniem ir savstarpēji papildinoši mērķi un tos īsteno ar instrumentiem, kuriem ir līdzīgas pārvaldības un kontroles sistēmas.

II

ES izdevumus parasti plāno un īsteno saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas aptver noteiktu vairāku gadu plānošanas periodu. Šis periods sakrīt ar plānošanas periodiem kohēzijas un lauku attīstības jomām. Pēdējie trīs plānošanas periodi aptver 2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gadu. Revīzijas, ko Palāta veica 2007.–2013. gada periodā, parādīja, ka gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomās ir tendence uz būtisku nepareizu izdevumu līmeni.

III

Pēc plānošanas perioda beigām kohēzijas un lauku attīstības programmas ir jāslēdz un jāveic finansiālā noskaidrošana. Tas nozīmē, ka visos nepareizajos izdevumos ir jāidentificē ES līdzfinansējuma daļa un tā jāatgriež ES budžetā. Slēgšanas procesā gan Komisijai, gan dalībvalstīm ir konkrēti uzdevumi un pienākumi. Tie ir aprakstīti regulās un plašāk paskaidroti Komisijas izdotajās pamatnostādnēs.

IV

Šajā revīzijā mēs pārbaudījām, vai slēgšanas noteikumi un procedūras deva pamatu Komisijai un dalībvalstīm efektīvi un savlaicīgi slēgt kohēzijas un lauku attīstības programmas. Mēs salīdzinājām abu politikas jomu slēgšanas kārtību trijos plānošanas periodos un īpaši novērtējām, kā Komisija nodrošina ticamību tam, ka galīgajā deklarācijā iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi un ir izlietoti saskaņā ar programmas mērķiem. Mēs analizējām arī slēgšanas procesa savlaicīgumu un to, vai budžeta iestādes ir informētas par programmas slēgšanas iznākumu.

V

Kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtība šajos trijos plānošanas periodos ir attīstījusies. 2000.–2006. gada periodā abās jomās kārtība bija vienāda. Izdevumi tika deklarēti apkopotā veidā, un tikai slēgšanas laikā Komisija tos apstiprināja. 2007.–2013. gada periodā dalībvalstīm katru gadu bija jāsniedz Komisijai ticamības apliecinājums par to, ka ES finansēto darbību izdevumi bijuši likumīgi un pareizi, taču abās šajās jomās tas tika darīts dažādi.

VI

Kohēzijas jomā slēgšanu galvenokārt var uzskatīt par galīgo apliecinājumu tam, ka izdevumi ir likumīgi un pareizi. Lai tas varētu notikt, Komisija aprēķina atlikušā riska īpatsvaru katrai programmai, ņemot vērā finanšu korekcijas visam periodam kopumā. Taču lauku attīstībā programmu izdevumus noskaidroja katru gadu, un Komisija turpina pārbaudīt un apstiprināt likumību un pareizību arī pēc programmas oficiālās slēgšanas. Tādējādi slēgšana ir tīri finansiāls darījums, kura laikā izdevumus nepieņem kā likumīgus un pareizus, un atlikušā riska īpatsvars katrai lauku attīstības programmai netiek aprēķināts.

VII

2014.–2020. gada periodam ticamības nodrošināšanas sistēma ir turpmāk pilnveidota un saskaņota starp abām izdevumu jomām. Tagad abās politikas jomās notiek ikgadēja pārskatu pieņemšana. Tomēr terminoloģijas, laika grafika plānošanas un termiņu jomā atsevišķas atšķirības saglabājas.

VIII

Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu mēs konstatējām, ka nebija pievērsta pietiekama uzmanība tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanai. Kaut arī ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāziņo par programmas rezultātiem un Komisijai tie ir pienācīgi jāizvērtē, noslēguma maksājums slēgšanas laikā nav tieši saistīts ar reālo tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanu nevienā no abām jomām.

IX

Turklāt pats slēgšanas laiks nesakrīt ne ar plānošanas perioda, ne ar attiecināmības perioda beigām. Oficiālo slēgšanu parasti sāk pēc attiecināmības perioda beigām, kad nākamais plānošanas periods jau ir krietnu laiku kā sācies; atkarībā no apstākļiem slēgšanas pabeigšanai var būt vajadzīgi vēl daži gadi. Ievērojamā pārklāšanās starp dažādu periodu uzdevumiem un administratīvās grūtības, kas rodas, kad pārbauda, kā ir īstenotas darbības, no kurām dažas notikušas vairāk nekā pirms desmit gadiem, apdraud programmu slēgšanas efektivitāti. Turklāt iespēja tērēt programmas budžetu vēl divus gadus (n+2) un 2014.–2020. gada periodam pat vēl trīs gadus (n+3) pēc plānošanas perioda beigām nerada stimulu sākt nākamā perioda programmas.

X

Vēl viens raižu cēlonis ir saistīts ar to, kā Komisija ziņo par programmu slēgšanas iznākumu abās jomās. Precīzāk – Komisija neinformē budžeta iestādes par slēgšanas procesa galīgo iznākumu (izdevumu pareizību un sasniegtajiem tiešajiem rezultātiem un koprezultātu). Ņemot vērā to, ka ES budžeta sistēmas pamatā ir daudzgadu plānošana, mēs uzskatām, ka Komisijai būtu jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei konsolidēts slēgšanas pārskats, kas ietvertu galveno informāciju par svarīgākajiem programmas īstenošanas rezultātiem un atbilstības aspektiem.

XI

Lai slēgšanas kārtībai kohēzijas un lauku attīstības jomās nodrošinātu labāku pārskatatbildību un pārredzamību par ES līdzekļu izlietojumu, Palāta iesaka Komisijai

–ierosināt vēl vairāk saskaņot kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanu reglamentējošos noteikumus nolūkā harmonizēt ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu abās jomās;

–pēc programmu slēgšanas ieviest izdevumu likumības un pareizības, kā arī sasniegto tiešo rezultātu un koprezultāta galīgo pieņemšanu, ko veic Komisija. Tas nozīmētu izstrādāt procedūras atlikušā riska īpatsvara aprēķināšanai programmas līmenī un nodrošināt, lai šis īpatsvars slēgšanas laikā nepārsniegtu būtiskuma slieksni, kā arī novērtēt, vai mērķi ir sasniegti, un vajadzības gadījumā noteikt finanšu korekcijas par nepietiekamiem darbības rezultātiem;

–precizēt, kā tā informēs budžeta iestādes par slēgšanas procesa iznākumu;

–novērst attiecināmības periodu pārklāšanos, pēc iespējas saskaņojot attiecināmību ar plānošanas periodu, un prasīt, lai programmas tiktu slēgtas tūlīt pēc attiecināmības perioda beigām (dalībvalstīm dodot ilgākais sešus mēnešus slēgšanas dokumentu iesniegšanai un vēl sešus mēnešus Komisijas lēmumam).

Šie ieteikumi jāievieš, gatavojoties nākamajam tiesiskajam regulējumam pēc 2020. gada.

XII

Mēs arī novērtējām, vai Komisija sniedza pienācīgus un savlaicīgus norādījumus un atbalstu dalībvalstīm, lai tās sagatavotu 2007.–2013. gada programmu slēgšanai. Kopumā mēs secinājām, ka Komisijas slēgšanas pamatnostādnes 2007.–2013. gada periodam gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā sniedza dalībvalstīm pienācīgu pamatu, lai tās efektīvi sagatavotu slēgšanai. Pamatnostādnes bija savlaicīgas un visaptverošas, un Komisija sniedza papildu atbalstu, kas risināja dalībvalstu vajadzības. Dalībvalstis bija apmierinātas ar Komisijas atbalstu un kopumā uzskatīja, ka bija labi sagatavojušās slēgšanas procesam.

XIII

Mēs konstatējām atsevišķus riskus, kuri jānovērš, slēdzot 2007.–2013. gada kohēzijas un lauku attīstības programmas. It īpaši dažās ar slēgšanu saistītās jomās nav saistošu termiņu, un tas var papildus aizkavēt slēgšanas procesu. Mēs arī secinājām, ka dažas no šīm prasībām, piemēram, tās, kas attiecas uz nefunkcionāliem projektiem un atlikušā riska īpatsvara paziņošanu, palīdz mazināt ar slēgšanu saistītos riskus. Citas, piemēram, attiecībā uz nelielu projektu sadalīšanu posmos, ir nepieciešamas, bet pašreizējā formulējumā slēgšanas procesu var sarežģīt. Visbeidzot, mēs raizējamies par to, ka pārbaudes dalībvalsts un/vai Komisijas līmenī nav pietiekamas, lai slēgšanas laikā nodrošinātu izdevumu likumību un pareizību saistībā ar finanšu instrumentiem, līgumos paredzētiem avansiem un dažiem lieliem projektiem, kam piešķirts valsts atbalsts.

XIV

Tāpēc Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007.–2013. gada slēgšanas procesa pareizību. Lai pārliecinātos, ka 2007.–2013. gada kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas laikā visi riski ir pienācīgi novērsti, mēs iesakām Komisijai nodrošināt, ka

–lielo projektu apstiprināšanas lēmumi tiek pieņemti nekavējoties un

–dalībvalstis ievieš īpašas procedūras, lai pārliecinātos par izdevumu attiecināmību, īpaši saistībā ar finanšu instrumentiem un līgumos paredzētajiem avansiem.

XV

Mēs arī iesakām, lai dalībvalstu vadošās iestādes projektu saņēmējiem savlaicīgi izmaksā pilnu ES ieguldījumu.

Ievads

Daudzgadu programmu slēgšana kohēzijas un lauku attīstības politikas jomās

Plānošanas periodi un budžeta piešķīrums

01

Kohēzijas un lauku attīstības politikas izdevumi veido lielu daļu (aptuveni 44 %) no kopējā ES budžeta. Šos un citus ES izdevumu politikas virzienus plāno un īsteno saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas aptver noteiktu vairāku gadu plānošanas periodu. Šis periods sakrīt ar plānošanas periodiem kohēzijas un lauku attīstības jomām. Pēdējie trīs periodi aptver 2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gadu.

02

Kohēzijas un lauku attīstības jomām ir līdzīgas īpatnības – rezultātu sasniegšanas veids, instrumenti un kontroles sistēmas. Abu mērķis ir mazināt reģionālās atšķirības (sk. 1. izcēlumu) un 2014.–2020. gada periodam abas jomas finansē no Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem (ESI fondi)¹.

1. izcēlums

Politikas mērķi kohēzijas un lauku attīstības jomā

Kohēzijas politikas mērķis ir samazināt atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī, pārstrukturējot rūpnieciskās lejupslīdes reģionus un diversificējot lauku apvidus, kā arī veicināt pārrobežu, starptautisko un starpreģionālo sadarbību.

Lauku attīstības politikas mērķis ir uzlabot lauku apvidu un lauku iedzīvotāju stāvokli, pastiprinot lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspēju, uzlabojot vidi un dzīves kvalitāti lauku apvidos un veicinot lauku ekonomikas dažādošanu.

03

Kohēzijas un lauku attīstības programmām 2014.–2020. gada plānošanas periodā bija piešķirti aptuveni 460 miljardi EUR no ES budžeta salīdzinājumā ar aptuveni 430 miljardiem EUR 2007.–2013. gadam un 300 miljardiem EUR 2000.–2006. gadam (sk. 1. attēlu). Tas ir aptuveni 40 % no kopējā ES budžeta 2000.–2006. gadam, 44 % 2007.–2013. gadam un 43 % 2014.–2020. gadam.

1. attēls

ES piešķīrumi 2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gada periodam (miljardi EUR)

NB! Diagrammas vajadzībām izmantotas attiecīgi pielāgotas daudzgadu finanšu shēmas 2006. gadam (ES-25), 2013. gadam (ES-27) un 2017. gadam (ES-28).

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.

Kohēzijas un lauku attīstības politikas dalītā pārvaldība

04

Par kohēzijas un lauku attīstības politikas pārvaldību dalīti atbild dalībvalstis un Eiropas Komisija. Komisija apstiprina dalībvalstu programmas, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem.

05

Par šo politikas jomu pārvaldību Komisijā atbild Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD), Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD) un Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD). Dalībvalstīs kohēzijas un lauku attīstības valsts un/vai reģionālo programmu iestādēm ir pienākums nodrošināt līdzfinansēto darbību likumību un pareizību, ko pārrauga Komisija, kurai ir galīgā atbildība².

Slēgšana kā pēdējais posms programmas darbības ciklā

06

Daudzgadu programmu apstiprināšana, īstenošana un slēgšana ir ciklisks process. Šie programmas darbības trīs posmi ir paskaidroti 2. attēlā.

07

Slēgšana – programmas darbības cikla pēdējais posms – ir aprakstīta ES Finanšu regulā un nozares regulās abām politikas jomām, un tā notiek pēc atlikuma maksājuma, ar kuru dzēš visus iepriekšējos izdevumus (to sauc arī par slēguma bilanci), dalībvalstij vai Komisijai, ja tiek atgūtas tās pārmaksātās summas³.

2. attēls

Daudzgadu programmu darbības cikls kohēzijas un lauku attīstības jomās

Avots: ERP.

08

Tomēr slēgšana attiecas arī uz programmas izbeigšanas procesu, un tas nozīmē, ka dalībvalstis iesniedz Komisijai dokumentus, kā rezultātā notiek noslēguma maksājums. Abās politikas jomās slēgšanas kārtības noteikumi ir izklāstīti attiecīgajās regulās, kuras uzskaitītas I pielikumā.

09

Slēgšana ir svarīgs brīdis programmas darbības ciklā, jo

οKomisijai ir jāpieņem tikai tie izdevumi, kas īstenoti saskaņā ar ES un valsts noteikumiem. Konkrēti tas nozīmē, ka tikai tos izdevumus, kas bijuši saskaņā ar programmas mērķiem un izlietoti likumīgi un pareizi var atlīdzināt no ES budžeta;

οdalībvalstīm ir jānodrošina, lai izdevumi būtu saskaņā ar piemērojamām juridiskajām prasībām un pareizas finanšu pārvaldības principiem. Visi nepareizie izdevumi, kurus Komisija ir atklājusi un izlabojusi pēc slēgšanas, var nozīmēt programmai paredzētā ES finansējuma neto samazinājumu. Lauku attīstības jomā visas šīs korekcijas ES finansējumam piemēro ar neto ietekmi.

10

Tajā pašā laikā ES regulās prasīts, lai ES līdzekļi, kas darīti pieejami darbību līdzfinansēšanai dalībvalstīs, tiktu izlietoti regulās noteiktajos termiņos. Līdz ar attiecināmības perioda beigu tuvošanos uz dalībvalstīm pieaug spiediens izlietot šos līdzekļus, jo tās var zaudēt sava sākotnējā piešķīruma neizlietoto daļu.

Pienākumi slēgšanas procesā: dalībvalstis un Komisija

Dalībvalsts iestādes iesniedz slēgšanas dokumentus

11

Iestādes, kas atbild par 2007.–2013. gada kohēzijas un lauku attīstības programmu pārvaldību un kontroli dalībvalstu līmenī, ir aprakstītas II pielikumā. To attiecīgie pienākumi slēgšanas procesa laikā ir minēti 1. tabulā.

1. tabula

Dalībvalsts iestāžu pienākumi slēgšanas laikā

Kohēzija
Lauku attīstība

i)vadošā iestāde iesniedz noslēguma īstenošanas ziņojumu par visu plānošanas periodu¹.

i)vadošā iestāde iesniedz pēdējo gada progresa ziņojumu par īstenošanu⁴.

ii)sertifikācijas iestāde iesniedz slēguma bilances jeb noslēguma maksājuma pieteikumu un izdevumu deklarāciju².

ii)maksājumu aģentūra iesniedz gada pārskatus par pēdējo izpildes gadu⁵.

iii)revīzijas iestāde novērtē slēguma bilances jeb noslēguma maksājuma pieteikuma pamatotību un noslēguma izdevumu deklarācijā iekļauto pakārtoto darījumu likumību un pareizību un pievieno noslēguma kontroles ziņojumu³.

Savā noslēguma deklarācijā revīzijas iestādei ir jānorāda atlikušā riska īpatsvars katrai darbības programmai (vai darbības programmu grupai) visam plānošanas periodam. Ja tas pārsniedz Komisijas noteikto 2 % būtiskuma līmeni, parasti būtu jāseko finanšu korekcijai. Programmas nedrīkst slēgt, ja ir apliecināts, ka atlikušā riska īpatsvars pārsniedz būtiskuma slieksni.

iii)sertifikācijas struktūra iesniedz atzinumu un sagatavo ziņojumu par pēdējo gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu un iekšējās kontroles sistēmas darbību⁶.

1Regula (EK) Nr. 1083/2006, 67. pants.

2Regula (EK) Nr. 1083/2006, 61., 78. un 89. pants.

3Regula (EK) Nr. 1083/2006, 62. panta 1. punkta e) apakšpunkts.

4Regula (EK) Nr. 1698/2005, 82. panta 1. punkts, un Regula (ES) Nr. 1306/2013, 37. pants.

5Regula (ES) Nr. 1306/2013, 7. panta 3. punkts un 37. pants.

6Regula (ES) Nr. 1306/2013, 9. pants, un Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.), 5. pants.

Avots: ERP.

Komisija novērtē un pieņem slēgšanas dokumentus

12

Kohēzijas jomā attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu slēgšanu Komisijai ir pieci mēneši, lai analizētu dalībvalstu iesniegtos dokumentus un sniegtu atzinumu par noslēguma īstenošanas ziņojumu⁴ un noslēguma deklarāciju⁵. Kad šie dokumenti ir pieņemti, Komisijai 45 kalendāra dienu laikā ir jāveic noslēguma maksājums⁶. Plānošanas perioda laikā dalībvalstis un Komisija veic apstiprinājuma pārbaudes, pēc kurām darbības programmai var noteikt finanšu korekcijas. Kopumā slēgšanas procesa laikā ir jāpaskaidro un jānokārto visi neatrisinātie jautājumi, kas attiecas uz kontroles pasākumiem un revīzijas konstatējumiem. Taču Komisija var veikt papildu revīzijas darbu, kura rezultātā finanšu korekcijas var noteikt pēc noslēguma maksājuma⁷.

13

Programmu slēgšana lauku attīstībā lielā mērā balstās uz ikgadējo finansiālās noskaidrošanas procedūru: Komisija katru gadu pārbauda un apstiprina sertifikācijas iestādes ziņojumu un pieņem pārskatus. Slēgšanas laikā Komisijai ir pieci mēneši, lai komentētu pēdējo gada progresa ziņojumu⁸. Kad uzskatāms, ka Komisija ir varējusi šo ziņojumu pieņemt un kad pēdējie gada pārskati ir noskaidroti, Komisijai sešu mēnešu laikā ir jāveic noslēguma maksājums⁹. Visā plānošanas periodā, lai aizsargātu ES budžetu no nepareizu izdevumu riska, Komisija arī veic to izdevumu likumības un pareizības pārbaudes (daudzgadu finansiālā atbilstīguma noskaidrošana), kuriem finansiālā noskaidrošana nebija veikta. Šo pārbaužu rezultātā bieži vien tiek noteiktas finanšu korekcijas, un tās joprojām var veikt vai pabeigt pēc lauku attīstības programmu slēgšanas.

14

Dalībvalstu iestādēm lauku attīstības programmu slēgšanas dokumenti bija jāiesniedz līdz 2016. gada 30. jūnijam, bet kohēzijas programmu slēgšanai noteiktais termiņš bija 2017. gada 30. marts. Palātas veiktās revīzijas laikā dažādo termiņu dēļ ģenerāldirektorāti bija dažādos to sagatavošanas posmos. AGRI ĢD bija pabeidzis savu iekšējo rokasgrāmatu un slēgšanas procedūras, bet šā uzdevuma izpilde turpinājās REGIO ĢD un EMPL ĢD, un to bija plānots pabeigt 2016. gada beigās pirms termiņa, kas noteiks slēgšanas dokumentu iesniegšanai.

1Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.), 1. pants.

2Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD), 317. pants.

3Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (Finanšu regula) (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 90. pants; Finanšu regulas piemērošanas noteikumi, 109. panta 3. punkts; Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.), 89. panta 5. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.), 37. pants.

4Regula (EK) Nr. 1083/2006, 67. panta 4. punkts.

5Regula (EK) Nr. 1083/2006, 89. panta 3. punkts.

6Regula (EK) Nr. 1083/2006, 89. panta 4. punkts.

7Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 90. pantu vadošajai iestādei ir jānodrošina, lai visi apliecinošie dokumenti par attiecīgās programmas izdevumiem un revīzijām būtu saglabāti un pieejami Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai trīs gadus pēc programmas slēgšanas.

8Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.), 82. panta 3. punkts.

9Regula (ES) Nr. 1306/2013, 37. pants.

Revīzijas tvērums un pieeja

15

Šajā revīzijā mēs pārbaudījām, vai kohēzijas un lauku attīstības noteikumi un procedūras deva pamatu Komisijai un dalībvalstīm efektīvi un savlaicīgi slēgt programmas.

Pirmkārt, mēs pārbaudījām,

οvai tiesību aktu noteikumi, kas reglamentē slēgšanu kohēzijas un lauku attīstības jomās, paredz programmas izdevumu likumības un pareizības galīgo pieņemšanu un sniedz pārliecību, ka tiešie rezultāti un koprezultāts ir sasniegti;

οvai budžeta iestādes (Eiropas Parlaments un Padome) ir informētas par daudzgadu izdevumu programmu slēgšanas iznākumu;

οvai slēgšanas process ir savlaicīgs.

Otrkārt, mēs izvērtējām, vai Komisija sniedza dalībvalstīm pienācīgu un savlaicīgu atbalstu, lai palīdzētu tām sagatavoties 2007.–2013. gada darbības programmu un lauku attīstības programmu slēgšanai.

16

Palātas veiktās revīzijas uzmanība bija vērsta uz 2007.–2013. gada perioda kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtības priekšrocībām un trūkumiem, 2000.–2006. gada programmu slēgšanā gūto pieredzi un apmēru, kādā abos periodos konstatētās nepilnības ir novērstas 2014.–2020. gada regulējumā.

17

Revīzijas darbu veidoja šādi elementi:

ο2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gada plānošanas periodu slēgšanu reglamentējošo tiesību aktu analīze;

οanalīze atbalstam, kuru Komisija sniedza dalībvalstīm norādījumu un mācību veidā attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu slēgšanu;

οprogrammu slēgšanā iesaistīto valsts un reģionālo iestāžu elektroniska aptauja, lai iegūtu to viedokļus par tiesību aktiem, Komisijas norādījumiem un atbalstu, kā arī par pašu iestāžu sagatavotību. Aptauja notika no 2015. gada novembra līdz 2016. gada janvārim. Tā bija adresēta vadošajām iestādēm un revīzijas iestādēm kohēzijas politikas jomā un maksājumu aģentūrām un sertifikācijas iestādēm lauku attīstības politikas jomā. No 480 iestādēm, kas bija aicinātas piedalīties aptaujā, atbildēja 337 iestādes (aptuveni 70 % atsaucības līmenis);

οun notika aptaujā piedalījušos dalībvalstu iestāžu pārstāvju iztaujāšana. Kopumā revidenti veica iztaujāšanas 25 valsts un reģionālajās iestādēs kohēzijas jomā un 12 iestādēs lauku attīstības jomā.

18

Revīzijas darbs notika no 2015. gada septembra līdz 2016. gada septembrim.

Apsvērumi

Slēgšanas noteikumi ir uzlaboti, bet nepieciešami turpmāki pasākumi, lai tā notiktu efektīvāk un laicīgāk

19

Slēgšana ir pēdējais posms daudzgadu programmas darbības ciklā. Lai nodrošinātu pārskatatbildību un pārredzamību, Komisijai ir jāpieņem galīgie izdevumi kā likumīgi un pareizi un kā tādi, kas izlietoti saskaņā ar programmas mērķiem. Slēgšanai jānotiek, cik drīz vien iespējams pēc plānošanas perioda beigām, un Komisijai jāziņo par slēgšanas iznākumu budžeta iestādēm.

20

Ņemot vērā kohēzijas un lauku attīstības politikas jomu līdzības (it īpaši ar platību nesaistītos ieguldījumu pasākumus) un faktu, ka kopš 2014. gada tās abas ir daļa no Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem, slēgšanas kārtība ir jāsaskaņo, lai palielinātu pārredzamību un atvieglotu salīdzināšanu. Pielīdzināta slēgšanas kārtība arī atvieglotu ieinteresēto personu izpratni par slēgšanas procesu. Visbeidzot, kopēji noteikumi uzlabotu programmu īstenošanas efektivitāti.

Kopš 2000.–2006. gada perioda kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtībā ir notikušas ievērojamas pārmaiņas

2000.–2006. gada periods: nevienā no abām politikas jomām dalībvalstis nesniedza ikgadēju ticamības apliecinājumu

21

2000.–2006. gada periodā slēgšanas process un pamatnostādnes kohēzijai un lauku attīstībai bija kopīgas, un dalībvalstu iestādes nevienā no abām politikas jomām nesniedza ikgadēju ticamības apliecinājumu. Slēgšanas laikā šīm iestādēm¹⁰, pamatojoties uz izlases pārbaudi, bija jāapliecina, ka visi attiecīgā perioda izdevumi ir likumīgi un pareizi. Pēc Komisijas analīzes un apstiprinājuma pārbaudēm daudzos gadījumos tika prasīti paskaidrojumi vai notika papildu darbs dalībvalsts līmenī, un tas bieži vien paildzināja slēgšanas procesu. Piemēram, 14 % ERAF darbības programmu slēgšana ilga vairāk nekā četrus gadus. Apskats par laiku, ko Komisijas ģenerāldirektorātiem vajadzēja, lai slēgtu 2000.–2006. gada kohēzijas un lauku attīstības programmas, ir sniegts 3. attēlā.

3. attēls

2000.–2006. gada darbības programmu un lauku attīstības programmu slēgšanai prasītais laiks

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.

2007.–2013. gada periods: prasība dalībvalstīm katru gadu apliecināt ticamību abās politikas jomās

22

2007.–2013. gada plānošanas periodā tika ieviesta prasība dalībvalstīm abās politikas jomās katru gadu sniegt ticamības apliecinājumu. Šīs ikgadējās deklarācijas, kas deva pamatu programmas slēgšanai, bija iecerētas, lai atvieglotu un paātrinātu procesu salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu. Kohēzijas jomā tas notika ikgadēju kontroles ziņojumu veidā; tos iesniedza revīzijas iestādes un pieņēma Komisija. Lauku attīstības jomā Komisija izstrādāja “grāmatojumu noskaidrošanas”¹¹ procedūru izdevumu galīgai atzīšanai, un tajā ietilpa ikgadēja finansiāla noskaidrošana un daudzgadu atbilstīguma noskaidrošana (sk. 13. punktu). Par pārvaldības un kontroles uzdevumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā atbildīgo dalībvalsts iestāžu apskats ir sniegts II pielikumā.

23

Kohēzijas politikā 2007.–2013. gada periodā izdevumus deklarēja apkopotā veidā kopš perioda sākuma, un Komisija tos katru gadu nepieņēma. Revīzijas iestāžu iesniegtie un Komisijas apstiprinātie ikgadējie kontroles ziņojumi un revīzijas atzinumi tomēr veidoja svarīgu daļu Komisijas ikgadējā ticamības apliecinājumā. Komisijai arī bija iespēja apturēt vai atlikt maksājumus, ja bija šaubas par izdevumu likumību un pareizību. Ikgadējo kontroles ziņojumu un atzinumu sistēma kopā ar Komisijas pieņemtajiem gada īstenošanas ziņojumiem bija slēgšanas procesa pamatā.

24

No otras puses, lauku attīstības jomā 2007.–2013. gada periodā Komisija izdevumu deklarācijas pieņēma katru gadu. Komisijai katru gadu bija jāpārbauda un jāapstiprina sertifikācijas struktūras ziņojums un revīzijas atzinums un jāpieņem pārskati (ikgadējā finansiālā noskaidrošana). Šī procedūra aptvēra ne tikai pārskatus, bet arī maksājumu aģentūras iekšējās kontroles sistēmas darbību un aģentūras direktora sniegto ticamības apliecinājumu, taču tā neattiecās uz izdevumu likumību un pareizību. Neatkarīgi no tā Komisijai bija jāpārbauda un jāpieņem gada progresa ziņojums par īstenošanu. Programmu slēgšana lauku attīstībā balstās uz gada pārskatiem, ko dalībvalstis iesniedz par katru plānošanas perioda (2007.–2015.) gadu, un to attiecīgu pieņemšanu, ko veic Komisija (finansiālās noskaidrošanas lēmumi). Tomēr likumības un pareizības aspekts ikgadējās finansiālās noskaidrošanas tvērumā neietilpst, bet to savukārt aptver daudzgadu atbilstīguma noskaidrošanas procedūra, kuru var turpināt arī pēc slēgšanas. Tādējādi lauku attīstības jomā slēgšanu drīzāk var uzskatīt par procesu, ko veido vajadzīgie pasākumi visā īstenošanas periodā un kas turpinās pēc LAP oficiālās slēgšanas, nevis par vienreizēju darbību konkrētā laika sprīdī.

25

Pārvaldības un kontroles sistēmas attīstība visos trijos plānošanas periodos (2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gadā) kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanai ir parādīta III pielikumā. Tajā arī attēlots, kā dalībvalstu iestādes un Komisija sniedz uzraudzības informāciju un apliecina ticamību visos trijos periodos.

2014.–2020. gada periods: slēgšanas kārtība kohēzijas un lauku attīstības jomās atkal tuvinās, bet vēl nav pilnībā saskaņota

26

2014.–2020. gada plānošanas periodam ikgadējo pārskatu pieņemšanu piemēro gan kohēzijai, gan lauku attīstībai¹², ar to ieviešot “ikgadējo slēgšanu” abās politikas jomās. Kohēzijas jomā ar izdevumu likumību un pareizību saistītos jautājumus ņem vērā ikgadējā pārskatu pieņemšanas procesā, kad valsts iestādes pirms pārskatu iesniegšanas Komisijai atklāj un koriģē nepareizus izdevumus, bet tos var risināt arī nākamajā posmā, kad veic daudzgadu atbilstīguma noskaidrošanas revīzijas, kuru rezultātā Komisija ar konkrētiem nosacījumiem var noteikt neto finanšu korekcijas¹³. Kopumā tas atbilst procesam, kas kopš 2007.–2013. gada perioda ir ieviests lauku attīstības jomā. Lauku attīstībai ikgadējais ticamības apliecinājums ietver likumību un pareizību, jo kopš 2015. gada sertifikācijas struktūrām šie aspekti ir jāietver savos gada pārskatos. Kohēzijas politikas jomā daudzgadu atbilstības revīzijas ar iespēju piemērot neto finanšu korekcijas veic atsevišķi.

27

Abās politikas jomās 2014.–2020. gada perioda slēgšana gandrīz sakritīs ar pārskatu ikgadējo pieņemšanu, ar tādu atšķirību, ka kohēzijas jomā noslēguma īstenošanas ziņojums būs jāiesniedz papildus ikgadējiem dokumentiem¹⁴, kurus iesniedz par finanšu gadu. Lauku attīstības programmu slēgšanai papildu dokumenti nebūs vajadzīgi; ziņojumu sagatavošana notiks tāpat kā katru gadu.

28

2014.–2020. gada periodam abu jomu noteikumi par ticamību un slēgšanu ir vēl vairāk pilnveidoti un saskaņoti. Neatkarīgi no centieniem saskaņot procedūras ar Kopīgo noteikumu regulas palīdzību¹⁵, abu politikas jomu slēgšanas kārtībā dažas atšķirības saglabājas. Galvenās atšķirības ir uzskaitītas 2. tabulā.

2. tabula

Atšķirības kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtībā 2014.–2020. gada periodā

Jautājums
Kohēzija
Lauku attīstība
Atšķirības

Terminoloģija un dalībvalstu iestāžu funkcijas
Vadošo iestāžu, sertifikācijas iestāžu un revīzijas iestāžu uzdevumi un pienākumi ir aprakstīti II pielikumā.
2014.–2020. gada periodā ir ieviests jauns termins “pārskatu pieņemšana”¹.
Vadošo iestāžu, maksājumu aģentūru un sertifikācijas struktūru uzdevumi un pienākumi ir aprakstīti II pielikumā.
Piemērojams termins “pārskatu pieņemšana” no Kopīgo noteikumu regulas, tomēr lauku attīstības īpašajos noteikumos saglabāti termini “grāmatojumu noskaidrošana”² un “atbilstīguma noskaidrošana”³.
Kaut arī dalībvalstu iestāžu uzdevumi ir lielā mērā līdzīgi, tām ir dažādi nosaukumi un dažādas funkcijas attiecīgajās politikas jomās.
Terminu “pārskatu pieņemšana” lieto kohēzijā, bet lauku attīstībā lieto arī “grāmatojumu noskaidrošana” un “atbilstīguma noskaidrošana”.

Likumība un pareizība
Kohēzijas jomā sākotnējo programmas priekšfinansējumu papildina ar ikgadējo priekšfinansējumu. Regulāri tiek ieturēti 10 % starpposma maksājumu, lai aizsargātu ES budžetu no nepareizu izdevumu ietekmes. Šī summa ir jāatbrīvo pēc gada pārskatu pieņemšanas.
Tiesību aktos⁴ īpaši noteikts, ka ikgadējā pārskatu pieņemšanā likumības un pareizības aspekti nav jāņem vērā.
Lauku attīstības jomā dalībvalstīm izmaksā tikai sākotnējo priekšfinansējumu; nav ikgadēja priekšfinansējuma un no starpposma maksājumiem nekādas summas netiek ieturētas. Tomēr kopējie maksājumi programmai veido 95 %, bet atlikušos 5 % izmaksā tikai līdz ar noslēguma maksājumu.
Lauku attīstības īpašajos noteikumos paredzēts, ka sertifikācijas struktūras katru gadu ziņo par likumību un pareizību⁵.
Lauku attīstības jomā dalībvalstīm izmaksā tikai sākotnējo priekšfinansējumu, bet kohēzijas jomā to papildina ar ikgadējo priekšfinansējumu. Lauku attīstībā neietur nekādu daļu no starpposma maksājuma, bet kohēzijā ieturējums ir 10 %. No otras puses, lauku attīstībā sākumā maksājumus programmai veic 95 % apmērā, bet tā nav kohēzijas jomā.
Nevienā no jomām nav skaidrs, kādā mērā Komisija praktiski ņems vērā likumību un pareizību ikgadējās pārskatu pieņemšanas kontekstā.

Grāmatvedības gads, finanšu gads un pēdējie gada pārskati
Ir ieviests jauns grāmatvedības gads – no 1. jūlija līdz 30. jūnijam⁶.
Pēdējos gada pārskatos ir jāiekļauj izdevumi līdz attiecināmības termiņa beigām (2023. gada 31. decembris)⁸; oficiāli tie aptvers grāmatvedības gadu no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam.
Grāmatvedības gads paliek tāds pats kā 2007.–2013. gadā – no 16. oktobra līdz 15. oktobrim⁷.
Kaut arī attiecināmības termiņš ir tāds pats (2023. gada 31. decembris), pēdējie gada pārskati aptvers periodu no 2022. gada 15. oktobra līdz 2023. gada 31. decembrim.
Grāmatvedības gadi aptver dažādus periodus.
Pēdējo gada pārskatu aptvertais periods arī atšķiras.

Termiņi
Slēgšanai vajadzīgo noslēguma dokumentu iesniegšanas termiņš ir 2025. gada 15. februāris – 13,5 mēnešus pēc attiecināmības termiņa beigām, kas ir 2023. gada 31. decembris.
Slēgšanai vajadzīgo noslēguma dokumentu iesniegšanas termiņš ir 2024. gada 30. jūnijs – sešus mēnešus pēc attiecināmības termiņa beigām, kas ir 2023. gada 31. decembris.
Slēgšanai vajadzīgo noslēguma dokumentu iesniegšanas termiņi ir dažādi.

Slēgšanas dokumenti
Jāiesniedz noslēguma īstenošanas ziņojums⁹.
Slēgšanai nav vajadzīgi papildu dokumenti.
Atšķirībā no lauku attīstības kohēzijas programmām ir jāiesniedz noslēguma īstenošanas ziņojums.

1Regula (ES) Nr. 1303/2013, 84. pants.

2Regula (ES) Nr. 1306/2013, 51. pants.

3Regula (ES) Nr. 1306/2013, 52. pants.

4Regula (ES) Nr. 1303/2013, 139. panta 5. punkts.

5Regula (ES) Nr. 1306/2013, 9. pants.

6Regula (ES) Nr. 1303/2013, 2. panta 29. punkts.

7Regula (ES) Nr. 1306/2013, 39. pants.

8Regula (ES) Nr. 1303/2013, 65. panta 2. punkts.

9Regula (ES) Nr. 1303/2013, 141. pants.

Avots: ERP.

29

Būtībā šīs atšķirības nozīmē, ka slēgšana kohēzijai sāksies vēlāk nekā lauku attīstībai un ka dalībvalstīm būs Komisijai jāiesniedz noslēguma īstenošanas ziņojums tikai par kohēzijas jomas programmām¹⁶. Slēgšanas process arī varētu iegūt no turpmākas abu politikas jomu saskaņošanas.

2007.–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanā ir ņemts vērā likumības un pareizības aspekts, taču lauku attīstības programmu slēgšanā šis aspekts ir nodalīts

2007.–2013. gada programmu slēgšanas izpratne un paredzamās sekas nedaudz atšķiras

Dalībvalstu interpretācijā slēgšanas mērķis ir plašāks nekā juridiskajā regulējumā definētais

30

Programmas slēgšanas mērķim jābūt skaidri izklāstītam regulās un paziņotam tā, lai veicinātu Komisijas un dalībvalstu savstarpēju saprašanos.

31

Lielākā daļa dalībvalstu iestāžu, kas piedalījās aptaujā, atbildēja, ka slēgšanas mērķis bija skaidrs. Tomēr abās politikas jomās tās slēgšanas mērķi uztvēra plašāk nekā regulās dotajā definīcijā (t. i., kā slēguma bilances jeb noslēguma maksājumu¹⁷). Liela daļa respondentu arī norādīja uz citiem slēgšanas mērķiem, piemēram, “izdevumu likumības un pareizības galīgā pārbaude un apstiprināšana”, “juridiskā noteiktība attiecībā uz to, ka Komisija ir pieņēmusi dalībvalsts deklarētos izdevumus par konkrēto periodu” un “novērtējums, vai mērķi ir sasniegti”.

32

Kohēzijas jomā šādam plašākam skatījumam pievienojās arī Komisija. Saskaņā ar REGIO ĢD un EMPL ĢD slēguma bilances jeb noslēguma maksājums seko noslēguma īstenošanas ziņojumā izklāstīto programmas sasniegumu pārbaudei, un ir atkarīgs no tā, vai revīzijas iestāde ir apliecinājusi, ka Komisijai deklarētie izdevumi ir likumīgi un pareizi.

33

Tomēr uzskatam, ka kohēzijas programmas slēgšana sniedz juridisku noteiktību par to, ka Komisija ir pieņēmusi izdevumus, nav pamatojuma regulās, jo finanšu korekcijas ir iespējamas arī pēc slēgšanas. Praksē sekojošas finanšu korekcijas ir jāpiemēro reti. Lauku attīstības jomā šī plaisa starp uztveri un realitāti ir vēl lielāka, jo pēcslēgšanas atbilstīguma revīzijas (kurām var sekot finanšu korekcijas) notiek bieži un “reālā” slēgšana nenotiek līdz visu revīziju pabeigšanai un noformēšanai ar Komisijas lēmumiem par finanšu korekcijām.

Kohēzijas jomā kopējā atlikušā riska īpatsvaru aprēķina programmas īstenošanas laikā un slēgšanas laikā, lai novērtētu izdevumu likumību un pareizību; taču to nedara lauku attīstības jomā

34

Abās jomās Komisija ir izveidojusi sistēmu dalībvalstīm, lai apliecinātu visā plānošanas periodā deklarēto izdevumu likumības un pareizības ticamību. Perioda beigās, ņemot vērā visas finanšu korekcijas, izdevumiem ir jābūt likumīgiem un pareiziem programmai kopumā. Atlikušā riska īpatsvara aprēķināšana visam periodam parādītu kļūdu līmeni, kas palicis pēc visu finanšu korekciju īstenošanas, un ļautu novērtēt, vai nepareizo izdevumu līmenis ir zemāks par Komisijas noteikto būtiskuma slieksni, kas abām politikas jomām ir 2 %. Atlikušā riska īpatsvara aprēķināšana un analīze programmas līmenī ļautu arī apzināt palikušo kļūdu cēloņus un veikt turpmākus koriģējošus pasākumus, lai samazinātu nepareizos izdevumus līdz pieņemamam līmenim.

35

Kohēzijas jomā mēs konstatējām, ka atlikušā riska īpatsvaru aprēķina slēgšanas laikā katrai programmai un visam plānošanas periodam, ņemot vērā finanšu korekcijas. Slēgšanas laikā REGIO ĢD un EMPL ĢD var noteikt papildu finanšu korekcijas, ja pārbaudēs apstiprināts, ka darbības programmai atlikušā riska īpatsvars ir būtisks.

36

Lauku attīstības jomā ne sertifikācijas struktūras, ne Komisija nerēķina atlikušā riska īpatsvaru programmas līmenī pēc visu finanšu korekciju veikšanas. Tā kā šādu aprēķinu visam plānošanas periodam katru gadu neveic, nav pārliecības, ka slēgšanas laikā risks ir zem būtiskuma līmeņa pat pēc korekcijām. AGRI ĢD 2015. gada darbības pārskatā teikts, ka “nav pamata ar reālu noteiktību gaidīt, ka lauku attīstības jomā atlikušais finanšu risks zem 2 % būtu sasniedzams ar samērīgām pūlēm”¹⁸.

37

AGRI ĢD gada darbības pārskatā ir sīkāk izklāstīta riskam pakļautā summa un aplēstā koriģētspēja¹⁹ visam ELFLA kopumā. Tas norāda uz ES budžetam atlikušo finanšu risku pēc tam, kad ņemtas vērā visas korekcijas. Taču šis process attiecas uz vienu atsevišķu finanšu gadu, bet aprēķini netiek veikti šā programmas posma vai maksājumu aģentūras līmenī. Turklāt pretēji tam, kā informāciju izmanto kohēzijas jomā, to neizmanto, lai nodrošinātu, ka atlikušā riska īpatsvars paliek zem Komisijas noteiktā būtiskuma līmeņa.

38

Nevienā no abām politikas jomām regulas 2014.–2020. gada periodam neprasa, lai revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras iesniegtu revīzijas atzinumu vai ziņojumu par visu plānošanas periodu vai lai aprēķinātu atlikušā riska īpatsvaru katrai programmai tās slēgšanas laikā. Tomēr mēs atzīmējam, ka atlikušo kļūdu īpatsvarus paziņo revīzijas iestādes un kļūdu īpatsvarus un neatbilstību īpatsvarus – sertifikācijas struktūras, bet Komisija tos pārbauda. Tajos ņem vērā finanšu korekcijas dalībvalsts līmenī.

Slēgšanas laikā vai pēc tās nenotiek lauku attīstības izdevumu likumības un pareizības galīgā pieņemšana

39

Programmas izdevumu likumības un pareizības galīgajai pieņemšanai būtu konkrēts praktisks devums. It īpaši – tā sniegtu skaidrību dalībvalstīm. Tā arī sniegtu noderīgu informāciju budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai – procesam, kurā Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma galīgi apstiprina veidu, kādā Komisija ir izpildījusi ES budžetu. Budžeta izpildes apstiprināšana ir viens no līdzekļiem, kurus Parlaments un Padome izmanto, lai turētu Komisiju atbildīgu par ES budžeta izpildi²⁰.

40

Kohēzijas jomā mēs pārbaudījām procesu, kura rezultātā katrai darbības programmai tiek veikts slēguma bilances maksājums. Parasti līdz darbības programmas slēgšanai ir jāpaskaidro un jānokārto visi neatrisinātie jautājumi, kas attiecas uz izdevumu likumību un pareizību. Kad Komisija ir pabeigusi savu novērtējumu, tā nosūta slēgšanas vēstuli dalībvalstij, konkrētajai programmai norādot izdevumu summu, kas atzīta par attiecināmu. Būtībā tas nozīmē šo izdevumu likumības un pareizības galīgu atzīšanu. Tā kā saņēmējiem dokumenti ir jāglabā trīs gadus pēc programmas slēgšanas, REGIO ĢD un EMPL ĢD var veikt revīzijas pēc slēgšanas. Tomēr praksē tā notiek ļoti reti.

41

Lauku attīstības jomā Komisija atzīst galīgo izdevumu deklarāciju grāmatojumu noskaidrošanas procedūras gaitā, un tajā ietilpst ikgadēja finansiāla noskaidrošana un daudzgadu atbilstīguma noskaidrošanas lēmumi (sk. 13. punktu). Palāta pārbaudīja, kā šos lēmumus ņem vērā, lai aprēķinātu slēguma bilanci. Kaut arī slēguma bilances aprēķināšanā ņem vērā visus finansiālās noskaidrošanas lēmumus, atbilstīguma lēmumus apstrādā atsevišķi, jo tie pazemina pieejamā budžeta apjomu tieši (t. i., atspoguļo neto finanšu korekciju). Tas var notikt pat pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi oficiālu lēmumu, ka programmas pēdējie gada pārskati ir noskaidroti.

42

Atbilstīguma noskaidrošanas lēmumi bieži ietver finanšu korekcijas, kuras izriet no atbilstīguma revīzijām, ko Komisija veic visā periodā, lai pārliecinātos, ka izdevumi atbilst noteikumiem. Atbilstīguma noskaidrošana ir būtisks elements AGRI ĢD grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā; tomēr tā ir atsevišķi no ikgadējās finansiālās noskaidrošanas procedūras. Atbilstīguma noskaidrošanas revīzijas var veikt un lēmumus var pieņemt pēc programmas slēgšanas. 2016. gada beigās (Komisija cer, ka līdz tam būs pieņemta lielākā daļa no tās pēdējās ikgadējās grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem 2007.–2013. gadam) saskaņā ar Komisijas aplēsēm aptuveni 80 atbilstīguma revīzijas vēl nebūs pabeigtas.

43

Tas, ka atbilstīguma noskaidrošanas lēmumus var pieņemt vēl arī pēc slēgšanas, nozīmē, ka slēgšanas laikā veiktais bilances norēķins²¹ ne vienmēr ir “galīgs”, jo atbilstīguma revīziju iznākumā Komisija joprojām var atgūt līdzekļus no dalībvalsts.

44

Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2010²² mēs norādījām, ka ikgadējās finansiālās noskaidrošanas nošķiršana no daudzgadu finansiālās noskaidrošanas var sniegt dažas praktiskas priekšrocības. Komisija uzskatīja, ka procedūras sadalīšana bija nepieciešama ilgo atbilstīguma revīziju dēļ un ka tā ļautu labāk uzraudzīt programmu ikgadējo finanšu izpildi. Tomēr mēs kritizējām faktu, ka Komisija nesagatavo kopsavilkumu, kurā atzīst konkrēta gada izdevumus, pēc tam, kad visas atbilstīguma revīzijas ir pabeigtas. Mēs konstatējām, ka arī slēgšanas laikā šāds kopsavilkums neeksistē. Šāds lēmums ļautu atzīt, ka neto izdevumi pēc visu finanšu korekciju īstenošanas ir pieņemti, un tajā pašā laikā informētu budžeta izpildes apstiprinātājiestādi. Tas arī veidotu vienu no elementiem, kuri vajadzīgi, lai aprēķinātu atlikušā riska īpatsvaru lauku attīstības programmas līmenī. 2014.–2020. gada periodam Komisija šo jautājumu nav risinājusi.

45

2014.–2020. gada periodā sadalījums starp ikgadējo pārskatu pieņemšanu un daudzgadu atbilstīguma revīzijām ir saglabāts un attiecas arī uz kohēzijas jomu²³.

Slēgšanas laikā nav pietiekami ņemta vērā tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšana

46

Slēgšanā būtu jāietver programmas noslēguma ziņojums un novērtējums, tostarp tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanas uzraudzība un analīze visā periodā. Komisijai ir jāsaņem ticami dati par mērķu sasniegšanu, lai tā varētu novērtēt, cik lietderīgi un efektīvi ir izlietoti ES līdzekļi attiecīgajā periodā.

2007.–2013. gada periods: dalībvalstīm ir jāziņo par konkrētiem un pārbaudāmiem mērķiem, izmantojot programmās definētos rādītājus

47

Plānošanas perioda laikā dalībvalstīm ir prasīts ziņot par savu programmu īstenošanas gaitā panākto virzību²⁴. Šajos ziņojumos dalībvalstīm jāiekļauj informācija par konkrētiem, pārbaudāmiem mērķiem, izmantojot programmās definētos rādītājus. Regulās arī paredzēts starpposma novērtējums lauku attīstības programmām (2010. gadā) un ex post novērtējums abās politikas jomās (2015. gadā)²⁵.

48

Slēgšanas laikā abās politikas jomās ir jāziņo par mērķu sasniegšanu – kohēzijas jomā tas ir noslēguma īstenošanas ziņojums, bet lauku attīstības jomā tas ir pēdējais gada progresa ziņojums par īstenošanu – līdz slēguma bilances maksājumam (sk. 1. tabulu). Taču noslēguma maksājuma summa nav tieši saistīta ar tiešo rezultātu un koprezultāta faktisko sasniegšanu.

49

Kohēzijas jomā dažas dalībvalstu iestādes norādīja, ka nebija skaidrs, kā, ziņojot par darbības rezultātiem, būtu jāņem vērā līdz slēgšanas termiņam nepabeigtās darbības. Citas nebija pārliecinātas par iespējamām finanšu sekām, ja dalībvalstu programmās noteiktie mērķi nebūs sasniegti. Kaut arī Komisija atbildēja dalībvalstīm, ka finanšu korekcijas automātiski nesekos, ja rādītāji nebūs sasniegti, tomēr atbildīgajām iestādēm joprojām nebija skaidra REGIO ĢD un EMPL ĢD piemērotā pieeja.

50

Lauku attīstības jomā dažas dalībvalstu iestādes norādīja, ka joprojām nav skaidru noteikumu par to, kā jāziņo par abos plānošanas periodos finansēto darbību tiešajiem rezultātiem un koprezultātu.

51

Dalībvalstu revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras aptaujā un iztaujāšanās norādīja, ka tām nebija paredzēts pārbaudīt, vai mērķi bija sasniegti, vai arī kāpēc tie nebija sasniegti. Kopā ar iestāžu neskaidrību par to, kā ziņot par darbībām, kuras plānošanas perioda beigās vēl nav pabeigtas, tas rada risku, ka dati, kas paziņoti par 2007.–2013. gada mērķu sasniegšanu, var nebūt ticami un precīzi.

2014.–2020. gada periods: izpildes rezerves piešķiršana ar nosacījumu, ka ir sasniegti programmas starpposma mērķi prioritāšu līmenī

52

2014.–2020. gada periodā tiešajiem rezultātiem un koprezultātam ir pievērsta lielāka uzmanība programmas īstenošanas un kontroles pasākumu gaitā (tostarp programmas pieņemšanā, vērtēšanā un revīzijā). Tas ir pastiprināts, ieviešot grozījumu darbības rezultātu satvarā, tostarp atkārtoti ieviešot izpildes rezervi, kas ir 6 % no programmas budžeta. Šo rezervi piešķir ar nosacījumu, ka ir sasniegti starpposma mērķi programmas prioritāšu līmenī²⁶. Ja mērķi nav sasniegti, Komisija var arī piemērot finanšu korekcijas²⁷. Tomēr iepriekšējā ziņojumā mēs norādījām uz virkni nepilnību abu jomu darbības rezultātu satvara koncepcijā²⁸. Turklāt vēl jāskatās, kā izpildes rezerve tiks piemērota praksē un kāda būs tās reālā ietekme.

Eiropas Parlamentam un Padomei netiek iesniegts konsolidēts slēgšanas pārskats par izdevumu likumību un pareizību, kā arī par sasniegtajiem tiešajiem rezultātiem un koprezultātu

53

ES budžeta sistēma balstās uz daudzgadu plānošanu. Lai nodrošinātu pārskatatbildību un pārredzamību programmu īstenošanā, slēgšanas procesa iznākums ir jāpaziņo budžeta iestādēm. Tādējādi Komisijai jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par plānošanas perioda noslēguma stāvokli attiecībā uz izdevumu pareizību un sasniegtajiem mērķiem.

54

Pašlaik par programmas īstenošanu budžeta iestādēm ir pieejami vairāki dažādi dokumenti:

οpaziņojums par Eiropas Savienības budžeta aizsardzību;

οAGRI, EMPL un REGIO ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati;

οikgadējais kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā;

οex post novērtējumi par DP un LAP mērķu sasniegšanu konkrētajā periodā;

οkopsavilkuma ziņojums par ex post novērtēšanu;

οKomisijas lēmumi par izdevumu atbilstīgumu ES noteikumiem un

οlauku attīstības jomā – Komisijas ikgadējās finansiālās noskaidrošanas lēmumi (pēdējā no tiem ir iekļauta slēguma bilance).

55

Attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti sagatavo gada darbības pārskatu, pamatojoties uz stāvokli katru gadu, un Komisija par to ziņo budžeta iestādēm, bet nav īpaša ziņojuma, kas būtu veltīts visa plānošanas perioda slēgšanas iznākumam. Stāvoklis nav mainījies arī 2014.–2020. gada periodā.

56

Mēs atzīmējam, ka attiecībā uz 2000.–2006. gada periodu Komisija ir izdevusi ad hoc ziņojumu par finanšu korekcijām un ERAF un ESF programmu un KF projektu slēgšanas stāvokli 2013. gadā.

Tā kā attiecināmības periodi pārklājas, slēgšanas procesu sāk tikai dažus gadus pēc plānošanas perioda beigām

57

Slēgšanai jānotiek, cik drīz vien iespējams pēc plānošanas perioda beigām, lai nekavējoties varētu sākt nākamās programmas. Lai nodrošinātu efektīvu slēgšanu, turklāt ir ļoti svarīgi saistītajiem uzdevumiem piešķirt pietiekamu laiku un resursus.

Papildlaiks ES finansējuma izlietošanai: no n+2 2000.–2006. gada periodā līdz n+3 2014.–2020. gada periodā

58

Pēdējo trīs periodu laikā ES regulas ir devušas dalībvalstīm papildlaiku tām piešķirtā finansējuma izlietošanai. 2000.–2006. gadā un 2007.–2013. gadā tām bija atļauts turpināt tēriņus divus gadus pēc plānošanas perioda beigām. Tādējādi attiecināmības periods 2007.–2013. gadam turpinājās līdz 2015. gada 31. decembrim (nevis līdz 2013. gada beigām).

59

2014.–2020. gadam attiecināmības periods (programmas budžeta tērēšanai atvēlētais laiks) ir pagarināts līdz trīs gadiem pēc plānošanas perioda beigām (n+3)²⁹ un vairs nav divi gadi (n+2), kas bija atļauti iepriekšējos plānošanas periodos. Rezultātā attiecināmības periods beigsies 2023. gadā – pilnus desmit gadus pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome būs pieņēmuši tiesisko regulējumu (2013. gada beigās). Tam sekos slēgšana, kas kohēzijas jomā ilgs vēl vismaz divus gadus. Līdz tam, kamēr tiks pabeigta slēgšana, Eiropas Parlamenta sastāvs jau būs nomainījies divas reizes, bet varbūt arī trīs reizes.

Kohēzijas jomā dalībvalstīm ir vairāk laika iesniegt slēgšanas dokumentus

60

Noteikumi 2000.–2006. gada programmu slēgšanai atļāva attiecināmības periodu pagarināt vēl par sešiem, bet atsevišķos gadījumos – par 12 mēnešiem. Šāda pagarināšana 2007.–2013. gada periodā nebija iespējama nevienā no abām politikas jomām, un sagaidāms, ka slēgšanas process saīsināsies. Tomēr starp kohēzijas un lauku attīstības jomām ir liela atšķirība laikā, kas atļauts, lai sagatavotu un iesniegtu Komisijai slēgšanas dokumentus³⁰: kohēzijas jomā dalībvalstīm šim nolūkam ir atvēlēti 15 mēneši pēc attiecināmības perioda beigām, bet lauku attīstībā – tikai seši mēneši³¹. Rezultātā attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstīm ir jāpabeidz kohēzijas programmu slēgšanas process līdz 2017. gada 31. martam, bet lauku attīstībā – līdz 2016. gada 30. jūnijam (sk. 4. attēlu).

4. attēls

Slēgšanas laika grafiks

Avots: ERP.

61

Šo atšķirību var izskaidrot ar faktu, ka lauku attīstībā jau ir daudz paveikts attiecīgā perioda laikā, tādēļ slēgšana galvenokārt fokusējas uz pēdējo finanšu gadu. Turpretim kohēzijas jomā slēgšanas process ir daudz plašāks un ietver izdevumu validāciju visam plānošanas periodam (sk. arī 22.–25. punktu).

62

Kaut arī 2014.–2020. gada periodam programmu slēgšanas kārtība abās politikas jomās ir vairāk pietuvināta, kohēzijas jomā termiņš, kādā dokumenti jāiesniedz Komisijai, ir daudz ilgāks: tie ir 13,5 mēneši pēc attiecināmības termiņa beigām salīdzinājumā ar sešiem mēnešiem lauku attīstības jomā.

Attiecināmības periodu pārklāšanās dēļ nākamās programmas sāk vēlāk

63

Daudzas no 2014.–2020. gada perioda programmām tika apstiprinātas 2015. vai pat 2016. gadā, kā parādīts 3. tabulā. Kopš 2013. gada decembrī pieņemts juridiskais pamats, dalībvalstīs ir pilnībā sākusies jaunā perioda īstenošana, un tai ir bijusi vajadzīga Komisijas ģenerāldirektorātu uzmanība. Pēc partnerattiecību nolīgumu, darbības programmu un lauku attīstības programmu apspriešanas kohēzijas jomā daudzas dalībvalstis pašlaik ieceļ vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes, kuras jāpārbauda un jāapstiprina revīzijas iestādēm. Šo iecelto iestāžu paziņošana Komisijai ir nosacījums starpposma maksājuma pieprasījumu iesniegšanai.

3. tabula

Programmu pieņemšana 2014.–2020. gada periodam

Ģenerāldirektorāts | Pieņemto programmu skaits
2014. gads | 2015. gads | 2016. gads | Kopā
REGIO ĢD | 132 | (45 %) | 143 | (48 %) | 20 | (7 %) | 295
EMPL ĢD | 153 | (71 %) | 62 | (29 %) |  |  | 215
AGRI ĢD | 9 | (8 %) | 109 | (92 %) |  |  | 118
Gadā kopā | 294 | (47 %) | 314 | (50 %) | 20 | (3 %) | 628

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.

64

2016. gada novembra sākumā bija paziņotas 140 ieceltās iestādes (no 215) EMPL ĢD programmām un 163 ieceltās iestādes (no 295) REGIO ĢD programmām. Par 66 programmām, kas atskaitās EMPL ĢD, un par 53 programmām, kas atskaitās REGIO ĢD, bija iesniegti starpposma maksājuma pieprasījumi par 2016. gadu³², un tas liecināja, ka īstenošanas darbības jau ir notikušas. Tādējādi dalībvalstīs iestādes kopumā jau bija sākušas īstenot 2014.–2020. gada programmas. Lielākās daļas programmu īstenošana tomēr vēl nebija sākusies vienkārši tādēļ, ka joprojām bija pieejams neizlietotais finansējums no 2007.–2013. gada programmām, kuru attiecināmības periods beidzās tikai 2015. gada 31. decembrī. Attiecināmības periodu pārklāšanās nerada stimulu sākt nākamā perioda programmu īstenošanu.

Attiecināmības periodu pārklāšanās turklāt palielina kopējo administratīvo slogu, kas saistīts ar programmu pārvaldību un kontroli gan dalībvalsts, gan Komisijas līmenī

65

Komisija slēgšanu uzskata par daļu no reglamentējošajām prasībām un nevienā no abām politikas jomām nepiešķir tai atsevišķu budžetu un neuzrauga slēgšanas procesa izmaksas. Komisija neprasa, lai dalībvalstis sniegtu informāciju par savām izmaksām vai slēgšanas procesam vajadzīgajiem resursiem; tā arī nesagatavo visaptverošu aplēsi par kopējiem resursiem, kas vajadzīgi ģenerāldirektorātiem. Tā kā dalībvalstis uzskata slēgšanu par daļu no saviem programmas pārvaldības pienākumiem, tās arī neveic atsevišķas aplēses un nevienā no abām politikas jomām neuzrauga slēgšanai vajadzīgos resursus.

66

Galvenās bažas, ko dalībvalstis pauda atbildēs uz mūsu aptaujas jautājumiem un iztaujāšanās, bija laika trūkums, ko izraisa gan attiecināmības periodu pārklāšanās, gan slēgšanai vajadzīgais darbs. Revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras it īpaši uzskata šo laika trūkumu par lielu risku. Dažas iestādes norādīja, ka risina problēmu, algojot papildu darbiniekus vai izmantojot ārpakalpojumus. Taču samazinātā budžeta dēļ vairākas citas iestādes to nevarēja atļauties. Arī Komisija ir konstatējusi, ka slēgšanas laikā ir nepieciešami papildu darbinieki, un apsver atsevišķu uzdevumu veikšanai izmantot ārpakalpojumus.

67

Turklāt dažas no dalībvalstu iestādēm, kas bija iesaistītas slēgšanā, negatīvi ietekmēja administratīvās reformas, kuru rezultātā darbiniekus atlaida vai norīkoja citur. Tādējādi pastāv nopietns risks, ka slēgšanas darbībām valsts līmenī nepietiks pieredzējušu darbinieku.

68

2014.–2020. gada periodā saasināsies problēma, kas saistīta ar vienlaicīgu divu periodu programmu īstenošanu, jo izdevumi turpinās būt attiecināmi trīs gadus pēc plānošanas perioda beigām, nevis tikai divus gadus, kas bija atļauti 2007.–2013. gadam. Pieņemot, ka nākamais periods nesāksies vēlāk, tādējādi dalībvalstu darbs saistībā ar ikgadējo 2014.–2020. gada programmu pārskatu pieņemšanu laikā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 30. jūnijam (lauku attīstībai) vai 2025. gada 15. februārim (kohēzijai) pārklāsies ar jauno programmu īstenošanu.

Komisija sniedza pienācīgu un savlaicīgu atbalstu, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot 2007.–2013. gada programmu slēgšanu, tomēr tai jāsaglabā modrība, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis slēgšanu pareizi īsteno

Komisija izdeva visaptverošus un savlaicīgus norādījumus par 2007.–2013. gada programmu slēgšanu

69

Noteikumiem jābūt skaidriem, vienkāršiem un praktiskiem, un tiem jābūt viegli atrodamiem regulās. Sarežģīts tiesiskais regulējums var palielināt kļūdu biežumu slēgšanas laikā, ja iestādes nesaprot prasības pareizi vai interpretē tās citādi nekā Komisija. Tas arī var novest pie nelietderīgi izlietotiem resursiem, ja Komisijai ir jāsniedz paskaidrojumi dalībvalstīm. Lai mazinātu šos riskus, Komisijai ir iepriekš jāsagatavo pamatnostādnes, kurās apkopoti un sīkāk paskaidroti slēgšanas noteikumi. Kaut arī regulās ir sniegts vispārējs satvars plānošanas periodam kopumā (plānošana, finanšu pārvaldība, revīzija utt.), pamatnostādnes vairāk jākoncentrē uz to, kā Komisija interpretē regulu tehniskos un praktiskos aspektus.

Komisijas pamatnostādnes atviegloja slēgšanai piemērojamo noteikumu izpratni abās politikas jomās

70

Palātas veiktais tiesiskā regulējuma apskats abām politikas jomām parādīja, ka slēgšanas noteikumi ir jāsakopo no dažādām regulām³³. Tas it īpaši attiecas uz lauku attīstību, kur daudzās regulas, kas attiecas uz slēgšanu, palielina sarežģītību. Turklāt uz 2007.–2013. gada slēgšanas procesu attiecas jaunās regulas, kas pieņemtas 2013. un 2014. gadā 2014.–2020. gada periodam³⁴, bet attiecināmības nosacījumi ir izklāstīti 2007.–2013. gada perioda regulās³⁵. Kontroles kārtība³⁶ un pārejas noteikumi³⁷ ir paredzēti vēl citās regulās.

71

Tomēr abām politikas jomām Komisija risināja sarežģītā tiesiskā regulējuma problēmu, sagatavojot slēgšanas pamatnostādnes. Tajās apkopotas šī procesa galvenās prasības un termiņi un sniegti sīkāki paskaidrojumi, kurus atzinīgi novērtēja lielākā daļa slēgšanas procesā iesaistīto iestāžu.

72

Kopumā mēs konstatējām, ka Komisija ir izdevusi visaptverošas pamatnostādnes, kas paskaidro piemērojamos noteikumus abu politikas jomu regulās. Dalībvalstis tika iepazīstinātas ar pamatnostādņu agrīnu projektu, kas deva tām iespēju komentēt saturu. Pamatnostādņu pieņemšanas laika grafiks abām politikas jomām attēlots 4. tabulā. Grozītajās pamatnostādnēs bija ļoti maz izmaiņu.

4. tabula

Slēgšanas pamatnostādņu pieņemšanas laika grafiks

| Kohēzija | Lauku attīstība
Pamatnostādņu pirmais projekts, ar kuru iepazīstināja dalībvalstis | 2012. gada jūnijs¹ | 2013. gada aprīlis⁴
Pamatnostādņu pieņemšana | 2013. gada marts² | 2015. gada marts⁵
Grozīto pamatnostādņu pieņemšana | 2015. gada aprīlis³ | 2015. gada decembris⁶

1Fondu Koordinācijas komitejas 2012. gada 7. jūnija sanāksmē.

2Komisijas 2013. gada 20. marta Lēmums C(2013) 1573, ar kuru apstiprina darbības programmu slēgšanas pamatnostādnes, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda (2007.–2013. g.).

3Komisijas 2015. gada 30. aprīļa Lēmums C(2015) 2771, ar kuru groza 2013. gada 20. marta Lēmumu C(2013) 1573.

4Lauku attīstības komitejas 2013. gada 19. aprīļa sanāksmē.

5Komisijas 2015. gada 5. marta Lēmums C(2013) 1399, ar kuru apstiprina darbības programmu slēgšanas pamatnostādnes, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 2007.–2013. gada periodam.

6Komisijas 2015. gada 11. decembra Lēmums C(2015) 8866, ar kuru groza 2015. gada 5. marta Lēmumu C(2015) 1399.

Avots: ERP.

73

Abās politikas jomās pamatnostādnes sniedz paskaidrojumus un praktiskus norādījumus par jautājumiem, kuri nebija detalizēti vai pietiekami skaidri izklāstīti regulās.

74

Gandrīz visas iestādes, kas piedalījās aptaujā, abās politikas jomās uzskatīja, ka Komisija sniedza pamatnostādnes pietiekamu laiku iepriekš, lai sagatavotu slēgšanu. Divas trešdaļas no respondentiem norādīja, ka pamatnostādnes paskaidroja daudzus jautājumus, kuri nebija pietiekami atrunāti regulās (sk. 5. attēlu). Gandrīz visas iestādes arī uzskatīja, ka pamatnostādnes ir skaidras attiecībā uz slēgšanas organizēšanu, tostarp pienākumiem un termiņiem.

75

Aptuveni piektā daļa aptaujāto iestāžu norādīja, ka tām joprojām vajadzīgi plašāki norādījumi vai paskaidrojumi par konkrētiem jautājumiem. Jomas, par kurām 15 % vai vairāk respondentu uzskatīja, ka norādījumi ir neskaidri vai drīzāk neskaidri, aprakstītas IV pielikumā.

5. attēls

Dalībvalstu iestāžu atbildes uz aptaujas jautājumiem par to, vai Komisijas pamatnostādnēs bija sniegti pietiekami paskaidrojumi

Avots: ERP aptauja.

Tas, ka atsevišķiem slēgšanas procesa aspektiem nav noteiktu termiņu, var apdraudēt slēgšanas savlaicīgu pabeigšanu

76

Skaidri termiņi ir ļoti svarīga slēgšanu reglamentējošo noteikumu daļa, jo tie palīdz nodrošināt, lai uzdevumi tiktu pabeigti laikā un lai slēgšanas process kopumā būtu efektīvs.

77

Kopumā regulās bija iekļauti termiņi lielākajai daļai aspektu, bet trijās jomās termiņi nebija noteikti: dalībvalstu atbildēm uz Komisijas jautājumiem par slēgšanas dokumentiem, tam, kādā termiņā Komisijai jāapstiprina lielie projekti, un publiskajam ieguldījumam, ko dalībvalstis izmaksā saņēmējiem kohēzijas jomā.

Regulās nav noteikts termiņš, kādā dalībvalstīm jāsniedz atbildes uz Komisijas jautājumiem: ieilgušas slēgšanas risks

78

Ja slēgšanas dokumenti ir kvalitatīvi, tad ar regulu noteikumiem pietiek, lai garantētu slēgšanu paredzētajā laika grafikā. Taču tad, ja Komisija nav apmierināta ar dalībvalsts sniegto informāciju, tas, ka regulās nav noteikts laiks, kādā jāsniedz atbildes uz Komisijas jautājumiem, var paildzināt slēgšanas procesu.

79

Nevienā no 2007.–2013. gada perioda regulām nav noteikts termiņš, kādā dalībvalstīm jāatbild uz Komisijas jautājumiem par slēgšanas dokumentiem. Kohēzijas jomā pamatnostādnēs šajā sakarā paredzēts divu mēnešu termiņš, kuru pēc pieprasījuma var pagarināt vēl par diviem mēnešiem; lauku attīstības pamatnostādnēs šāda noteikuma nav.

Nav iesniegšanas un apstiprināšanas termiņa lielajiem projektiem kohēzijas jomā: tas apgrūtina slēgšanu un apdraud līdzekļu izlietošanu

80

2007.–2013. gada periodam lielie projekti kohēzijas jomā bija definēti kā darbības, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 50 miljonus EUR³⁸. Tā kā šādi projekti ietver ievērojamu ES finansējumu, Komisijai tie ir jānovērtē un jāapstiprina finansēšanai³⁹.

81

Tiesiskajā regulējumā 2007.–2013. gada periodam nebija noteikts lielo projektu pieteikumu iesniegšanas termiņš un praktiski nebija galīgā termiņa, kādā Komisijai jāpieņem ar šiem projektiem saistītie lēmumi. 2016. gada 15. novembrī 19 lielo projektu pieteikumi no septiņām dalībvalstīm joprojām gaidīja REGIO ĢD apstiprinājumu. Ar šiem projektiem saistītās attiecināmās izmaksas kopā bija 1 miljards EUR, no kuriem ES ieguldījums bija 854 miljoni EUR.

82

Attiecībā uz lielajiem projektiem nepieņemtie lēmumi apgrūtina darbības programmas slēgšanu, jo vadošā iestāde, gatavojot slēgšanas dokumentus, nezina, kā apstrādāt attiecīgos izdevumus. Nepieņemtie lēmumi arī rada juridisku nenoteiktību konkrētajai dalībvalstij. Konkrēti – ja, tuvojoties slēgšanas termiņam, Komisija noraida lielu projektu, palielinās risks, ka dalībvalsts nespēs to aizstāt ar citiem attiecināmiem izdevumiem, un tas var radīt grūtības pilnībā izlietot ES ieguldījumu.

83

2014.–2020. gada periodam izdevumus, kas saistīti ar lielu projektu, var iekļaut maksājuma pieprasījumā⁴⁰, ja Komisija jau ir paziņojusi par neatkarīgu ekspertu pozitīvu vērtējumu, vai pēc tam, kad projekts ir iesniegts apstiprināšanai Komisijā. Lēmums apstiprināt finanšu ieguldījumu lielajam projektam Komisijai ir jāpieņem trīs mēnešu laikā⁴¹.

Kohēzijas jomā nav termiņa, kādā jāveic publisko līdzekļu maksājums saņēmējiem: reputācijas risks

84

Parasti par kohēzijas izdevumiem var saņemt ES līdzfinansējumu tad, ja saņēmējam tie jau ir radušies, attiecināmības perioda laikā īstenojot darbības⁴². Tādējādi nav nepieciešams, lai saņēmējs būtu jau saņēmis atbilstošo publisko līdzfinansējumu, pirms dalībvalsts prasa Komisijai atlīdzināt izdevumus.

85

Vadošajām iestādēm jānodrošina, lai saņēmēji saņemtu pilnu publiskā ieguldījuma summu, cik drīz vien iespējams⁴³, bet kohēzijas tiesiskajā regulējumā 2007.–2013. gadam nav konkrēta termiņa, kādā jāveic maksājumi saņēmējiem. Tādējādi slēgšanas laikā dalībvalstis var prasīt atlīdzināt izdevumus, kurus tās vēl nav izmaksājušas saņēmējiem⁴⁴.

86

Mēs jau iepriekš esam vērsuši uzmanību uz to, ka publiskā ieguldījuma maksājumi saņēmējiem notiek ar lielu kavēšanos (sk. 2. izcēlumu). Komisija neprasa, lai dalībvalstis slēgšanas laikā vai pēc tam ziņotu, kāda publiskā ieguldījuma daļa faktiski ir izmaksāta. Rezultātā ir iespējams, ka saņēmēji pienācīgā laikā nesaņems pilnu ieguldījuma summu pat tad, ja Komisija savu ieguldījumu dalībvalstīm būs pilnībā izmaksājusi. Principā tas varētu nozīmēt, ka pat pēc slēgšanas (2018. gadā vai vēlāk) saņēmēji joprojām var nebūt saņēmuši ES ieguldījumu savos projektos. Mēs uzskatām, ka vēli maksājumi rada ievērojamu reputācijas risku Eiropas Savienībai.

2. izcēlums

Kavēts ES ieguldījuma maksājums saņēmējiem

Francijā ievērojami aizkavējās ES līdzekļu pārvedums no valsts iestādēm reģionālajām struktūrām, kas darbojās kā saņēmēji: divos gadījumos kavēšanās bija ilgāka par pieciem mēnešiem⁴⁵.

Kādā projektā Itālijā, kura mērķis bija sagatavot ziņojumu par mācību vajadzībām dažādos Itālijas reģionos, saņēmējs iesniedza maksājuma pieprasījumu vadošajai iestādei 2014. gada martā. Pieprasījumā iekļautos izdevumus valsts iestādes bija apstiprinājušas un iesniegušas Komisijai. Lai gan Komisija atlīdzināja deklarētos izdevumus 2014. gada jūnijā, atbalsta saņēmējs saņēma starpposma maksājumu tikai piecus mēnešus vēlāk – 2014. gada novembrī.

Līdzīgus gadījumus konstatēja četros projektos Itālijā, vienā projektā Francijā un sešos projektos Nīderlandē⁴⁶.

87

Atšķirībā no kohēzijas lauku attīstības jomā ES ieguldījumu var saņemt tikai par tiem izdevumiem, par kuriem attiecīgais atbalsts jau ir izmaksāts saņēmējam⁴⁷.

88

2014.–2020. gada perioda noteikumos paredzēts, ka publiskais ieguldījums saņēmējiem ir jāizmaksā 90 dienu laikā pēc tam, kad saņēmējs ir iesniedzis maksājuma pieprasījumu⁴⁸. Noteikumos arī paredzēts, ka dalībvalstij līdz slēgšanas laikam jānodrošina, lai saņēmējiem izmaksāto publisko līdzekļu summa būtu vismaz vienāda ar ieguldījumu, kas saņemts no ES budžeta⁴⁹.

Atsevišķas prasības kohēzijas pamatnostādnēs pārsniedz reglamentējošos noteikumus

89

Mēs konstatējām, ka kohēzijas pamatnostādnes ievieš dažas prasības, kuras pārsniedz reglamentējošos noteikumus. Šīs prasības attiecas uz finanšu instrumentiem, nefunkcionāliem projektiem, projektu sadalīšanu posmos un atlikušā riska īpatsvaru. Tās izklāstītas 5. tabulā, kur aprakstīts arī šo jautājumu risinājums lauku attīstībā un tas, vai kādas izmaiņas ir veiktas 2014.–2020. gada periodam. Ar lauku attīstības pamatnostādnēm papildu prasības netika ieviestas.

90

Aptuveni 19 % vadošo iestāžu un 24 % revīzijas iestāžu savās atbildēs uz aptaujas jautājumiem arī norādīja, ka dažas no pamatnostādņu prasībām pārsniedz regulu noteikumus.

91

Visas 5. tabulā uzskaitītās prasības bija ieviestas konkrētu nepilnību novēršanai. Prasības attiecībā uz nefunkcionāliem projektiem un atlikušā riska īpatsvara paziņošanu palīdz mazināt ar slēgšanu saistītos riskus. Paskaidrojumi attiecībā uz nelielu projektu sadalīšanu posmos, ir nepieciešami, bet pašreizējā formulējumā tie var sarežģīt slēgšanas procesu. Mēs jau iepriekš esam ziņojuši par attiecināmības perioda pagarināšanu finanšu instrumentiem ar Komisijas slēgšanas pamatnostādnēm⁵⁰, kas rada tiesību normu hierarhijas problēmu. Komisija šādu viedokli apstrīd un ir atteikusies iesniegt tiesību akta priekšlikumu par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1083/2006, lai sniegtu dalībvalstīm juridisko noteiktību⁵¹.

5. tabula

Kohēzijas pamatnostādņu prasības, kuras pārsniedz reglamentējošos noteikumus

Jautājums
Jautājuma apraksts kohēzijā
Pieeja lauku attīstībā
Pieeja 2014.–2020. gada periodā

Attiecināmības periods izdevumiem no finanšu instrumentiem¹
Palātas 2015. gada pārskatā minēts, ka Regulas (EK) Nr. 1083/2006 56. panta 1. punktā noteiktais maksājumu attiecināmības periods beidzas 2015. gada 31. decembrī. 2015. gada aprīlī Komisija nolēma pagarināt attiecināmības periodu līdz 2017. gada 31. martam. Tas notika vienpusēji ar Komisijas lēmumu grozīt pamatnostādnes, nevis ar lūgumu Padomei un Parlamentam grozīt regulu. Tā kā joprojām nav ievērota pietiekama tiesību aktu hierarhija, Palāta uzskata pēc 2015. gada 31. decembra veikto izdevumu atlīdzināšanu par nepareizu².
Attiecināmības periods nav mainīts, tas joprojām ir 2015. gada 31. decembris – tāpat kā visiem citiem izdevumiem.
Abās politikas jomās izdevumiem no finanšu instrumentiem parasti jābūt jau notikušiem, vai – saistībā ar garantijām – paredzētiem attiecināmības perioda laikā³.

Lielo projektu sadalīšana posmos⁴ pretstatā nelieliem projektiem
Reglamentējošie noteikumi paredz lielo projektu sadalīšanu⁵(tos sadala atsevišķos posmos, ko īsteno dažādos plānošanas periodos), taču pamatnostādnēs⁶ ir sīkāki noteikumi par sadalīšanu posmos, kas attiecas uz nelielu projektu finansēšanu divos plānošanas periodos (2007.–2013. un 2014.–2020. gadā). Prasības, kas reglamentē projektu finansēšanu divos plānošanas periodos, ir daudz sarežģītākas un vairāk ierobežojošas kohēzijas jomā nekā lauku attīstībā.
Reglamentējošajos noteikumos nav paredzēta projektu sadalīšana posmos. Nepabeigtie projekti parasti ir attiecināmi⁷ (bez prasības attiecībā uz projekta kopējām izmaksām) turpmākam līdzfinansējumam jaunajā periodā, pamatojoties uz pārejas noteikumiem. Posma noslēgums ir izdevumu maksājuma datums.
Tāpat kā 2007.–2013. gada periodā noteikumi 2014.–2020. gada periodam attiecas tikai uz lielo projektu sadalīšanu posmos.

Nefunkcionālu projektu definīcija un prasības attiecībā uz tiem
Tiesību aktos nav prasības, lai darbības līdz slēgšanai būtu funkcionālas, un tas rada risku, ka darbības, kuras saņem ES līdzfinansējumu, nekad netiks pabeigtas. Šī prasība ir ieviesta pamatnostādnēs⁸. Tomēr izņēmuma kārtā un ar konkrētiem nosacījumiem nefunkcionālus projektus var līdzfinansēt. Tiem jābūt pabeigtiem līdz 2019. gada 31. martam, citādi Komisija noteiks finanšu korekcijas.
Nepabeigtie projekti parasti ir attiecināmi, kā paskaidrots iepriekš.
Joprojām nav prasības, lai darbības slēgšanas laikā būtu funkcionālas.

Prasība aprēķināt atlikušā riska īpatsvaru
Pamatnostādnes⁹ paplašina regulatīvo prasību aprēķināt gada kļūdu īpatsvaru uz prasību revīzijas iestādēm katrai darbības programmai noslēguma deklarācijā norādīt atlikušā riska īpatsvaru. Slēgšanas laikā atlikušā riska īpatsvaru definē kā ikgadējo atlikušā riska summu saskaitījumu (ņemot vērā anulētās un atgūtās summas), kas dalīts ar slēgšanas laikā deklarēto izdevumu kopsummu. Kad revīzijas iestādes slēgšanas laikā formulē revīzijas atzinumu, tām jāņem vērā atlikušā riska īpatsvars. Kaut arī šī prasība dažām revīzijas iestādēm var nozīmēt krietni daudz papildu darba, tā sniedz Komisijai papildu ticamību, ka atlikušo kļūdu līmenis programmai slēgšanas laikā ir zem būtiskuma robežas.
Regulās nav prasības, lai sertifikācijas struktūras iesniegtu revīzijas atzinumu vai ziņojumu par visu periodu vai lai aprēķinātu programmai atlikušā riska īpatsvaru slēgšanas laikā.
Regulās nav prasības, lai revīzijas iestādes vai sertifikācijas struktūras iesniegtu revīzijas atzinumu vai ziņojumu par visu periodu vai lai aprēķinātu programmai atlikušā riska īpatsvaru slēgšanas laikā.

1Maksājumi no finanšu instrumentiem galīgajiem saņēmējiem, pārvaldības izmaksu atlīdzināšana un garantiju sniegšana.

2ERP 2015. gada pārskats, 6.45. punkts (OV C 375, 13.10.2016.).

3Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkts: “Programmas slēgšanas brīdī finanšu instrumenta atbilstīgie izdevumi ir programmas ieguldījumu kopējā summa, ko finanšu instruments faktiski samaksājis vai – garantiju gadījumā – par ko tas uzņēmies saistības (..) norādītajā atbilstības periodā”. Uz to attiecas 42. panta 2. un 3. punktā minētie izņēmumi.

4Regulas (EK) Nr. 1083/2006 39. pantā liels projekts definēts kā darbība, kuras kopējās izmaksas pārsniedz 50 miljonus EUR.

5Regula (EK) Nr. 1083/2006, 40. panta d) punkts.

6Kohēzijas programmu slēgšanas pamatnostādnes, 3.3. un 3.4. iedaļa.

7Izņemot trīs pārtrauktus pasākumus.

83.5. “Nefunkcionāli projekti”: “slēgšanas dokumentu iesniegšanas laikā dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visi programmas slēgšanā iekļautie projekti būtu funkcionāli, tas nozīmē – pabeigti un nodoti ekspluatācijā, lai tos varētu uzskatīt par attiecināmiem”.

9Kohēzijas programmu slēgšanas pamatnostādnes, VI pielikums (Norādījumi par noslēguma kontroles ziņojuma un noslēguma deklarācijas sagatavošanu).

Avots: ERP.

Dalībvalstis ir apmierinātas ar Komisijas atbalstu, tomēr koordinācija starp valsts un reģionālajām iestādēm ir būtiska

92

Komisijai ir jāpalīdz dalībvalstu iestādēm sagatavot slēgšanu, sniedzot savlaicīgu un pienācīgu atbalstu ar mācībām un pastāvīgiem paskaidrojumiem, ja un kad rodas neskaidrības. Dalībvalstīm ir jāsāk gatavoties pietiekamu laiku iepriekš un valsts un reģionālas slēgšanas darbības jāorganizē pienācīgā laikā.

Dalībvalstis ir apmierinātas ar Komisijas atbalstu un kopumā uzskata, ka ir gatavas programmu slēgšanai

93

Palātas analīze liecināja, ka Komisija ir sniegusi pienācīgu atbalstu ar mācībām, konferencēm, semināriem, sanāksmēm un jautājumu un atbilžu dokumentiem abās politikas jomās. Visām atbildīgajām iestādēm šie dokumenti bija pieejami, un tās bija aicinātas apmeklēt Komisijas organizētos mācību pasākumus.

94

Lielākā daļa iestāžu, kuras piedalījās Palātas rīkotajā aptaujā, attiecībā uz abām politikas jomām atzina, ka Komisijas organizētās mācības un sniegtais atbalsts noderēja un ka atbildes uz jautājumiem tika saņemtas savlaicīgi. Lielākā daļa respondentu bija apmierināti arī ar Komisijas sniegtā atbalsta veidu; tikai desmitā daļa no visām iestādēm pauda viedokli, ka priekšroku dotu citādam atbalstam.

95

Gandrīz trešdaļa respondentu (29 %) uzskatīja, ka Komisijas atbalsts 2007.–2013. gada slēgšanas procesam ir labāks nekā 2000.–2006. gada periodam (sk. 6. attēlu).

6. attēls

Dalībvalstu viedoklis par Komisijas sniegto atbalstu 2007.–2013. gada slēgšanas procesā salīdzinājumā ar 2000.–2006. gadu¹

1Nav iekļautas Bulgārijas, Rumānijas un Horvātijas iestāžu atbildes, jo tās nepiedalījās 2000.–2006. gada perioda slēgšanā.

Avots: ERP aptauja.

96

89 % aptaujas respondentu uzskatīja, ka ir labi sagatavojušies vai diezgan labi sagatavojušies slēgšanai jau 2015. gada septembrī. Lielākā daļa norādīja, ka ir pabeiguši iekšējo rokasgrāmatu un procedūru izstrādi vai krietni daudz paveikuši šajā aspektā. 85 % respondentu uzskatīja, ka tiem pietiks laika, lai pienācīgi pabeigtu savus uzdevumus.

Nepietiekama koordinācija starp dažādām dalībvalstu iestādēm tiek uztverta kā risks pienācīgai slēgšanas uzdevumu pabeigšanai

97

Lai nodrošinātu slēgšanas efektivitāti un lietderību, ir svarīgi iedibināt efektīvu koordinācijas procesu starp dažādajām dalībvalsts iestādēm. Visām iestādēm ir jādod pietiekami daudz laika, lai tās savus slēgšanas uzdevumus varētu apmierinoši izpildīt.

98

Aptauja parādīja, ka 44 % iestāžu ar pienākumiem lauku attīstības jomā un 56 % iestāžu ar pienākumiem kohēzijas jomā uzskatīja, ka nepietiekama koordinācija ar citām iestādēm slēgšanai rada mērenu un vai lielu risku.

99

Revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras pauda īpašas bažas par to, vai valsts līmenī saskaņotais laika grafiks dos tām pietiekami daudz laika apmierinoši paveikt savu darbu. Pienācīgi saskaņoti termiņi vairāk uztrauc šīs iestādes nekā vadošās iestādes un maksājumu aģentūras, jo to uzdevumi ir veicami kā pēdējie.

100

Kohēzijas jomā, kur noteikumi paredz, ka konkrēti izdevumu veidi ir attiecināmi līdz dokumentu iesniegšanas termiņa beigām 2017. gada 31. martā (sk. 106.–113. punktu), slēgšanas process var nedot pietiekami daudz laika revīzijas iestādēm, lai tās varētu pārbaudīt galīgo izdevumu pārskatu. Tas tiek uzskatīts par sevišķi lielu risku.

101

Īpaši programmām, kuras nav izlietojušas visu ES ieguldījumu, laika grafikā dalībvalsts līmenī varētu iekļaut vēlāku termiņu, kādā vadošā iestāde iesniedz galīgos izdevumus revīzijas iestādei. Dažos gadījumos saskaņotais iesniegšanas datums ir 2016. gada beigas, kas rada papildu slogu revīzijas iestādei un var novest pie tā, ka 2017. gada 31. martā sniedzamā revīzijas atzinuma tvērums būs ierobežots. Šādos gadījumos Komisija var vai nu prasīt, lai revīzijas iestāde veic šo izdevumu papildu apstiprinājuma pārbaudes, kas faktiski nozīmē dot papildu laiku revīzijas iestādēm un pagarināt slēgšanas procesu, vai noteikt finanšu korekcijas. Nav skaidrs, kā šādu tvēruma ierobežojumu ņems vērā, aprēķinot atlikušā riska īpatsvaru.

102

Labas prakses piemēri par laika grafiku, kas saskaņots starp dažādām iestādēm, sniegti 3. izcēlumā.

3. izcēlums

Saistošs laika grafiks, kas saskaņots kādā Vācijas reģionā

Šlēsvigas-Holšteinas reģionā, Vācijā, vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde un revīzijas iestāde vienojās par laika grafiku, kas bija saistošs visām trim. Mērķis bija dot katrai iestādei pietiekamu laiku tās darba paveikšanai.

Uzdevums | Atbildīgā iestāde | Termiņš
Pēdējā starpposma maksājuma pieprasījuma iesniegšana Komisijai | VI, SI | 29.4.2016.
Darbību revīziju pabeigšana | RI | 31.8.2016.
Galīgā maksājuma pieprasījuma sagatavošana | VI, SI | 30.11.2016.
Galīgais īstenošanas ziņojums | VI | 30.11.2016.
Slēgšanas dokumentu revīzija | RI | 31.1.2017.
Uzraudzības komitejas apstiprinājums | VI | 20.2.2017.
Slēgšanas dokumentu kopuma iesniegšana Komisijai | VI, SI, RI | 1.3.2017.

103

Daži respondenti uzskatīja, ka Komisijai būtu jānosaka visām iesaistītajām iestādēm saistoši termiņi. Tomēr 2014.–2020. gada periodam dažādo valsts un reģionālo iestāžu darba termiņu plānošana paliek dalībvalstu ziņā.

Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007.–2013. gada slēgšanas procesa pareizību

104

Pienācīga izstrāde un sagatavošanās ir svarīga, bet ar to nepietiek, lai nodrošinātu efektīvu un savlaicīgu kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanu. Tā galvenokārt būs atkarīga no veida, kādā slēgšanas procesu īsteno praksē uz vietas, no dalībvalstu iesniegto slēgšanas dokumentu kvalitātes un no Komisijas veiktas rūpīgas pārbaudes regulās paredzētajos termiņos.

105

Iepriekšējā revīzijā 2000.–2006. gada perioda slēgšanas sākumposmā mēs konstatējām, ka tas bija tikai daļēji efektīvi, jo, lai izvairītos no finanšu korekcijām slēgšanas laikā, dalībvalstis bija iesniegušas deklarācijas, kurās bija nepamatoti samazināts galīgo kļūdu īpatsvars⁵². Kaut arī kontroles sistēmā ir uzlabojumi, šis risks pastāv arī attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu. Turklāt mēs konstatējām vairākus riska faktorus, kas īpaši jānovērš 2007.–2013. gada slēgšanas procesā.

Īpaši riski saistībā ar izdevumu pareizību saglabājas attiecībā uz finanšu instrumentiem, līgumos paredzētiem avansiem un dažiem lieliem projektiem, kam piešķir valsts atbalstu

Risks, ka no finanšu instrumentiem veikto izdevumu attiecināmība slēgšanas laikā netiks pienācīgi pārbaudīta

106

Finanšu instrumenti ir finansēšanas mehānisms ES budžeta ietvaros, un finansēšana notiek aizdevumu, garantiju vai kapitāla (kvazikapitāla) ieguldījumu veidā. Tos izmanto gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā.

107

Kad 2007.–2013. gada periodam izveidoja finanšu instrumentu, tajā iemaksāja avansa summu, bet Komisija atlīdzināja ES ieguldījumu⁵³ dalībvalstij. Tomēr attiecināmos izdevumus finanšu instrumentiem var noteikt tikai pie slēgšanas, un tie ietver aizdevumu, garantiju un kapitāla ieguldījumu faktiskās summas, kas izmaksātas galīgajiem saņēmējiem, kā arī attiecināmās pārvaldības izmaksas un maksas⁵⁴. Tā kā revīzijas iestādēm un sertifikācijas struktūrām perioda laikā minētie izdevumi nebija jārevidē, pastāv risks, ka izdevumu attiecināmība netiks pienācīgi pārbaudīta. Atļauja no finanšu instrumentiem kohēzijas jomā sniegt finanšu atbalstu galīgajiem saņēmējiem līdz 2017. gada 31. martam (sk. 5. tabulu) vēl vairāk ierobežo revīzijas iestāžu spēju iegūt pārliecību, ka izdevumi ir likumīgi un pareizi (sk. arī 100. punktu).

108

2014.–2020. gada periodam publiskie ieguldījumi finanšu instrumentā ir jāizmaksā pa daļām. Konkrētas daļas maksājumu izmanto ar nosacījumu, ka ir faktiski izlietota noteikta procentuālā daļa no iepriekšējas daļas⁵⁵, un revīzijas iestādēm un sertifikācijas struktūrām ir jāpārbauda šis izlietojums. Taču attiecināmos izdevumus joprojām nosaka tikai pie slēgšanas⁵⁶. Kopumā šie pasākumi samazina risku, ka no ES budžeta tiek finansēti nepareizi izdevumi.

Procedūras saistībā ar līgumos paredzētiem avansiem kohēzijas jomā: grūtības ar attiecināmības pārbaudīšanu

109

Līgumos paredzētie avansi ir pakāpeniski maksājumi par būvdarbu izpildi vai pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar parastām komerctiesībām un praksi, pamatojoties uz līgumiem, ko noslēguši galīgie saņēmēji vai galīgie labumguvēji.

110

Komisija uzskata, ka līgumos paredzētie avansi, ko saņēmējs izmaksājis līdz 2015. gada 31. decembrim, ir attiecināmi izdevumi, ja vien līdz 2017. gada 31. martam tos pārvērš faktiskajos izdevumos. Šim maksājumam ir jābūt saskaņā ar valsts noteikumiem un līgumiskajām saistībām.

111

Līgumā paredzēto avansu deklarēšana, īpaši tad, ja tie veido lielu daļu no līguma vērtības, rada nozīmīgu risku, ka slēgšanas laikā atklāsies neattiecināmi izdevumi. Lai pēc iespējas samazinātu šo risku, ir nepieciešams ļoti rūpīgi pārbaudīt, vai lielie avansa maksājumi ir veikti saskaņā ar komerctiesībām un praksi. Brīvā iespēja pārvērst avansus faktiskajos izdevumos jebkurā laikā līdz 2017. gada 31. martam arī nozīmē, ka revīzijas iestādes bieži vien nespēs pārbaudīt šādus izdevumus un līdz ar to apliecināt to attiecināmības ticamību (sk. arī 100. punktu).

112

Ņemot vērā ievērojamo risku, kas saistīts ar līgumos paredzēto avansu deklarēšanu slēgšanas laikā, vairākas dalībvalstis (piemēram, Bulgārija, Dānija, Igaunija) ir nolēmušas tos neiekļaut galīgā maksājuma pieprasījumos.

113

Mēs atzīmējam, ka arī Komisija ar finanšu instrumentiem un līgumos paredzētajiem avansiem saistīto izdevumu attiecināmību identificēja kā riska jomu un 2016. gada septembrī sniedza revīzijas iestādēm sīkākus norādījumus par šiem jautājumiem⁵⁷.

Līdz 2012. gada beigām apstiprinātie lielie projekti: lielāks risks, ka nav atbilstības valsts atbalsta noteikumiem

114

No 918 lielajiem projektiem, kurus Komisija bija apstiprinājusi 2007.–2013. gada plānošanas periodam, par 440 projektiem lēmumi bija pieņemti līdz 2012. gada beigām. Konkurences ģenerāldirektorāts regulāri nepārbaudīja, vai ieguldījumi publiskajā infrastruktūrā saistībā ar šiem projektiem varētu ietvert valsts atbalstu. Komisija 2012. gada novembrī izdeva norādījumus dalībvalstīm, nosakot, ka tā “neplāno regulāri pārbaudīt atbilstību valsts atbalsta noteikumiem šo norādījumu aptvertajiem lielajiem infrastruktūras projektiem, par kuriem lēmums ir pieņemts (..) līdz šo norādījumu izdošanas dienai”⁵⁸. Principā līdz ar to ir iespējams, ka dalībvalsts var saņemt Komisijas lēmumu par liela projekta apstiprināšanu, vienlaikus pārkāpjot valsts atbalsta noteikumus⁵⁹.

115

Turklāt līdz 2012. gadam un līdz Eiropas Savienības Tiesas paskaidrojumam spriedumā par kādu valsts atbalsta gadījumu (spriedums Leipcigas-Halles lidostas lietā) dalībvalstis reti informēja Komisiju par ieguldījumiem infrastruktūrā⁶⁰.

10Tā sauktās noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūras (NDSS) 2000.–2006. gada periodā.

11To tolaik ieviesa ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.); tagad Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pants.

12Regula (ES) Nr. 1303/2013, 84. pants.

13Regula (ES) Nr. 1303/2013, 139. panta 5. punkts un 145. panta 7. punkts.

14Regula (ES) Nr. 1303/2013, 141. pants.

15Regula (ES) Nr. 1303/2013.

16Regula (ES) Nr. 1303/2013, 141. pants.

17Regulas (EK) Nr. 1083/2006 89. panta 5. punkts attiecībā uz kohēziju un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 37. pants attiecībā uz lauku attīstību.

18Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskats, 3.3. iedaļa, 86. lpp. (Ares(2016)2 325 961, 19.5.2016.).

19Koriģētspēju aprēķina kā vidējo no iepriekšējo trīs gadu finanšu korekcijām, kuras noteikusi Komisija, un no summām, kuras dalībvalstis atguvušas no saņēmējiem.

20Līgums par Eiropas Savienības darbību, 319. pants.

21Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 37. pantā.

22Īpašais ziņojums Nr. 7/2010 “Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīzija”, 77., 81., 100. un 104. punkts (http://eca.europa.eu).

23Regula (ES) Nr. 1303/2013, 139. panta 5. punkts.

24Kohēzijas jomā – gada īstenošanas ziņojumā, bet lauku attīstības jomā – gada progresa ziņojumā par īstenošanu (sk. II pielikumu).

25Regula (EK) Nr. 1698/2005, 84. pants, un Regula (EK) Nr. 1083/2006, 49. pants.

26Regula (ES) Nr. 1303/2013, 20. pants un 22. panta 2. punkts.

27Regula (ES) Nr. 1303/2013, 22. panta 7. punkts.

28ERP 2014. gada pārskats, 3.61.–3.65. punkts (OV C 373, 10.11.2015.).

29Regula (ES) Nr. 1306/2013, 38. pants, Regula (ES) Nr. 1303/2013, 65. pants.

30Regula (EK) Nr. 1083/2006, 89. panta 1. punkts.

31Regula (ES) Nr. 1306/2013, 37. pants, Regula (EK) Nr. 1698/2005, 82. panta 1. punkts.

32Avots: REGIO ĢD un EMPL ĢD sniegtie dati.

33Regulas, kurās noteikta slēgšanas kārtība attiecīgajās politikas jomās, ir uzskaitītas I pielikumā.

34Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu (OV L 255, 28.8.2014., 18. lpp.), un Regula (ES) Nr. 908/2014.

35Regula (EK) Nr. 1698/2005 un Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.).

36Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regula (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 25, 28.1.2011., 8. lpp.), un Regula (ES) Nr. 908/2014.

37Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1310/2013, ar ko nosaka konkrētus pārejas posma noteikumus par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza regulas (ES) Nr. 1305/2013, (EK) Nr. 73/2009, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 (OV L 347, 20.12.2013., 865. lpp.); un Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 807/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus (OV L 227, 31.7.2014., 1. lpp.).

38Regula (EK) Nr. 1083/2006, 39. pants.

39Regula (EK) Nr. 1083/2006, 41. pants.

40Regula (ES) Nr. 1303/2013, 102. panta 6. punkts.

41Regula (ES) Nr. 1303/2013, 102. panta 1. un 2. punkts.

42Regula (EK) Nr. 1083/2006, 56. panta 1. punkts un 78. panta 1. punkts.

43Regula (EK) Nr. 1083/2006, 80. pants.

44Kohēzijas programmu slēgšanas pamatnostādnes, 5.1.1. iedaļa.

45ERP 2013. gada pārskats, 6. izcēluma 3. punkta a) apakšpunkts (OV C 398, 12.11.2014.).

46ERP 2014. gada pārskats, 6. izcēluma 5. punkta a) apakšpunkts.

47Regula (EK) Nr. 1698/2005, 71. panta 1. punkts.

48Regula (ES) Nr. 1303/2013, 132. pants.

49Regula (ES) Nr. 1303/2013, 129. pants.

50ERP 2015. gada pārskats, 6.45. punkts; ERP 2014. gada pārskats, 6.52. punkts, un īpašais ziņojums Nr. 19/2016, 43. punkts.

51Komisijas atbilde uz ERP 2014. gada pārskata 6.52. punktu, ERP 2015. gada pārskata 6.45. punktu un īpašā ziņojuma Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus, – gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā” 43. punktu (http://eca.europa.eu).

52ERP 2011. gada pārskats, 5.61. punkts (OV C 344, 12.11.2012.).

53Regula (EK) Nr. 1083/2006, 56. panta 2. punkts, un Regula (EK) Nr. 1974/2006, 52. pants.

54Regula (EK) Nr. 1083/2006, 78. panta 6. punkts, un Regula (EK) Nr. 1974/2006, 52. panta 1. punkts.

55Regula (ES) Nr. 1303/2013, 41. panta 1. punkts.

56Regula (ES) Nr. 1303/2013, 42. pants.

57Prezentācijās Komisijas un revīzijas iestāžu sanāksmē (Homologu grupā), kas notika Budapeštā 2016. gada septembrī.

58Eiropas Komisijas 2012. gada 21. novembra norādījumi Nr. 12-0059-01 “Pārbaudes par atbilstību valsts atbalsta noteikumiem infrastruktūras gadījumos”.

59Īpašais ziņojums Nr. 24/2016 “Jāpastiprina centieni, lai uzlabotu informētību par valsts atbalsta noteikumiem kohēzijas politikas jomā un panāktu atbilstību tiem”, 71. punkts (http://eca.europa.eu).

60Īpašais ziņojums Nr. 24/2016, 121. punkts.

Secinājumi un ieteikumi

Slēgšanas noteikumi ir uzlaboti, bet nepieciešami turpmāki pasākumi, lai tā notiktu efektīvāk un laicīgāk

Slēgšanas kārtību kohēzijas un lauku attīstības jomās jāturpina saskaņot periodam pēc 2020. gada

116

Slēgšanas jēdziens ir attīstījies pēdējos trijos plānošanas periodos atbilstoši pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabojumiem gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā. Ir panākts tas, ka tagad ticamību apstiprina ar regulāriem starplaikiem visa plānošanas perioda gaitā, tāpēc perioda beigās tai velta mazāku uzmanību un mazāk darba nepieciešams ieguldīt tieši slēgšanai.

117

2000.–2006. gada periodā slēgšanas kārtība kohēzijas jomai un ar ieguldījumiem saistītiem pasākumiem lauku attīstības jomā bija vienāda, un abās politikas jomās piemēroja kopīgas pamatnostādnes. Izdevumi tika deklarēti apkopotā veidā, un Komisija slēgšanas laikā tos apstiprināja. 2007.–2013. gada periodā lielāka uzmanība bija vērsta uz ikgadēju ticamību, bet citādi abas politikas jomas atšķīrās, jo ar ieguldījumiem saistītiem pasākumiem lauku attīstības jomā tika ieviesta izdevumu ikgadējā pieņemšana. Kohēzijas jomā izdevumu likumību un pareizību katru gadu pārbaudīja revīzijas iestādes un Komisija. Turklāt, kad vien nepieciešams, Komisija varēja pārtraukt un apturēt maksājumus. Taču izdevumus turpināja deklarēt apkopotā veidā, un Komisija tikai slēgšanas laikā tos oficiāli apstiprināja.

118

2014.–2020. gada periodā ES izdevumi gan kohēzijai, gan lauku attīstībai nāca no Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem (ESI fondi). Palāta atzinīgi vērtē šīs pārmaiņas ienesto ticamības nodrošināšanas un slēgšanas kārtības saskaņošanu starp abām politikas jomām. Lielākas uzmanības pievēršana ticamības nodrošināšanai un mazāks skaits uzdevumu tieši saistībā ar slēgšanu nozīmē pozitīvu attīstību, jo tas varētu arī samazināt saistītos riskus un novest pie īsāka slēgšanas procesa. Neatkarīgi no centieniem saskaņot procedūras ar Kopīgo noteikumu regulas palīdzību, abu politikas jomu slēgšanas kārtībā dažas atšķirības saglabājas (sk. 21.–29. punktu).

1. ieteikums

Tiesību aktu priekšlikumos periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāierosina kohēzijas un ar ieguldījumiem saistītu lauku attīstības pasākumu slēgšanu reglamentējošo noteikumu turpmāka saskaņošana nolūkā harmonizēt ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu abās jomās.

Konkrēti, šāda saskaņošana nozīmē, ka ir jātuvina abās politikas jomās iesaistīto dalībvalstu iestāžu uzdevumi un terminoloģija, likumība un pareizība ikgadējā pieņemšanas procesā un standarta grāmatvedības gads.

Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 2020. gada.

Tas, kā slēgšana ir definēta regulās, vēl neparedz, ka Komisijai ir jāveic izdevumu likumības un pareizības un programmu rezultātu galīgā pieņemšana

Atšķiras tas, ko sagaida no slēgšanas mērķa un sekām

119

Attiecīgajās kohēzijas un lauku attīstības regulās slēgšanas definīcijas nav. Komisija ir izklāstījusi kārtību un praktiskus apsvērumus vairākos norādījumu dokumentos, kuri arī ir apspriesti ar dalībvalstīm. Kohēzijas jomā mēs konstatējām, ka Komisijai un dalībvalstīm ir līdzīgs priekšstats par slēgšanas mērķi, kuru tās interpretē plašāk, nekā definēts regulās, kurās paredzēta tikai finansiāla noskaidrošana. Tomēr lauku attīstības jomā dalībvalstu izpratne par slēgšanu savā ziņā atšķiras no Komisijas izpratnes.

120

Abās jomās, bet īpaši lauku attīstībā ir informācijas trūkums, kas dalībvalstīm ļauj uzskatīt, ka slēgšana sniedz juridisko noteiktību, ja jau Komisija ir pieņēmusi izdevumus kā likumīgus un pareizus. Tomēr, iedziļinoties pamatīgāk, tā nav (sk. 30.–33. punktu).

2007.–2013. gada periodā programmas izdevumu likumības un pareizības galīgā pieņemšana par periodu notiek tikai kohēzijas jomā

121

2007.–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanas procedūrā ņem vērā visu ES un valsts pārbaužu rezultātus, kā arī programmas darbību revīzijas. Slēgšanu tādējādi var uzskatīt kā apliecinājumu tam, ka attiecīgā perioda izdevumi ir bijuši likumīgi un pareizi un ir pieņemti. REGIO ĢD un EMPL ĢD var veikt arī papildu pārbaudes, kuru rezultātā var noteikt finanšu korekcijas vēl trīs gadus pēc slēgšanas, kaut arī praksē tas notiek tikai ārkārtas gadījumos. Turpretim lauku attīstības jomā slēgšanas laikā joprojām notiek atbilstīguma revīzijas, līdz ar to slēgšana ir gluži finansiāls darījums bez izdevumu likumības un pareizības pieņemšanas. Komisija neveic izdevumu likumības un pareizības galīgo pieņemšanu ne katru gadu, ne visam periodam kopumā. Stāvoklis nav mainījies arī 2014.–2020. gada periodā (sk. 39.–45. punktu).

Komisijai ir jāinformē budžeta iestādes par slēgšanas procedūras galīgo iznākumu

122

Viens no galvenajiem pārskatatbildības līdzekļiem ir ziņošana par to, kas sasniegts ar publiskajiem izdevumiem. Attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti sagatavo gada darbības pārskatu, pamatojoties uz stāvokli katru gadu, un Komisija par to ziņo budžeta iestādēm, bet nav īpaša ziņojuma, kas būtu veltīts visa plānošanas perioda slēgšanas iznākumam. Stāvoklis nav mainījies arī 2014.–2020. gada periodā.

123

Mēs uzskatām, ka ES budžeta sistēmā, kura balstās uz daudzgadu plānošanu, programmu slēgšanai jāietver galīgā pieņemšana, ko veic Komisija, apstiprinot, ka izdevumi plānošanas periodam kopumā bijuši likumīgi un pareizi, ņemot vērā rezultātus, kas iegūti visās ES un valsts pārbaudēs un revīzijās, kā arī jāsagatavo ziņojums par programmu īstenošanu un rezultātiem. Informācija par šiem vissvarīgākajiem darbības rezultātu un atbilstības aspektiem pēc tam būtu jāpaziņo arī budžeta iestādēm. Šāda kārtība būtu jāapsver, sagatavojot tiesību akta priekšlikumu periodam pēc 2020. gada (sk. 53.–55. punktu).

Jāaprēķina atlikušā riska īpatsvars, lai novērtētu izdevumu likumību un pareizību programmu īstenošanas gaitā un slēgšanas laikā

124

Palāta uzskata, ka atlikušā riska īpatsvara aprēķināšana katrai kohēzijas programmai ir pienācīgs un lietderīgs pasākums, kas var nodrošināt ticamību, ka slēgšanas laikā atlikušās kļūdas nepārsniedz būtiskuma līmeni.

125

Savukārt lauku attīstības jomā mēs secinājām, ka pašreizējās procedūras ne ar ikgadējo vai galīgo pārskatu noskaidrošanu, ne pēc atbilstīguma revīziju pabeigšanas nenodrošina, ka atlikušo kļūdu īpatsvars programmas līmenī ir zem Komisijas noteiktā 2 % būtiskuma sliekšņa. Komisija neaprēķina atlikušā riska īpatsvaru programmas līmenī, ņemot vērā finanšu korekcijas pēc atbilstīguma revīzijām, un līdz ar to tai nav pārliecības, ka atlikušo kļūdu īpatsvars programmai nepārsniedz būtiskuma līmeni (sk. 34.–38. punktu).

Slēgšanā jāiekļauj novērtējums par programmas darbības rezultātiem un tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanu

126

2007.–2013. gada perioda tiesiskajā regulējumā un slēgšanas koncepcijā bija neliels akcents uz tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanu. Dalībvalstu iestādēm bija jāziņo par programmas mērķu sasniegšanu, taču šo informāciju parasti nepārbaudīja revīzijas iestādes vai sertifikācijas struktūras. Kaut gan Komisijai šis ziņojums ir jānovērtē, noslēguma maksājums nav tieši saistīts ar mērķu sasniegšanu.

127

Palāta atzinīgi vērtē lielāku uzsvaru uz darbības rezultātiem 2014.–2020. gada perioda tiesiskajā regulējumā. Viena no lielākajām izmaiņām ir izpildes rezerves atkārtota ieviešana ar mērķi izveidot saikni starp maksājumiem un tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanu. Joprojām jāseko tam, kā izpildes rezerve tiks piemērota praksē 2014.–2020. gada periodā (sk. 46.–52. punktu).

2. ieteikums

Tiesību aktu priekšlikumos laikposmam pēc 2020. gada Komisijai ir jāievieš programmas izdevumu likumības un pareizības, kā arī sasniegto tiešo rezultātu un koprezultāta galīgā pieņemšana programmas slēgšanas laikā. Saistībā ar to abās politikas jomās Komisijai

–jāizstrādā procedūras atlikušā riska īpatsvara aprēķināšanai programmas līmenī pēc tam, kad piemērotas visas finanšu korekcijas, un jānodrošina, lai šis īpatsvars slēgšanas laikā nepārsniegtu būtiskuma slieksni, un

–jāizvērtē, vai programmas mērķi ir sasniegti, un, ja darbības rezultāti ir neapmierinoši, jānosaka finanšu korekcijas.

Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 2020. gada.

3. ieteikums

Tiesību aktu priekšlikumos periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāprecizē, kā tā informēs budžeta iestādes par slēgšanas procedūras iznākumu pēc tam, kad būs paziņojusi par galīgo pieņemšanu.

Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 2020. gada.

Attiecināmības periodi nedrīkst pārklāties, un slēgšanai jānotiek, cik drīz vien iespējams pēc attiecināmības perioda beigām

128

Attiecībā uz 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada periodiem dalībvalstīm bija divi papildus gadi pēc perioda beigām, lai izlietotu tām piešķirto naudu. Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu ir noteikts pagarinājums līdz trim gadiem papildus sākotnējam septiņu gadu plānošanas periodam. Rezultātā attiecināmības periods beigsies 2023. gadā – pilnus desmit gadus pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome būs pieņēmuši tiesisko regulējumu (2013. gada beigās). Tam sekos slēgšana, kas kohēzijas jomā ilgs vēl vismaz divus gadus.

129

Slēgšana vienmēr pārklāsies ar nākamo periodu. Mēs uzskatām, ka cilvēkresursu trūkums ir viens no galvenajiem šķēršļiem programmu efektīvai slēgšanai. Šā iemesla dēļ laikposmam, kurā divu plānošanas periodu programmas tiek īstenotas vienlaicīgi, ir jābūt pēc iespējas īsākam, lai samazinātu kopējo administratīvo slogu. Turklāt iespēja tērēt programmas budžetu pēc plānošanas perioda beigām nerada stimulu sākt nākamā perioda programmas.

130

Tādēļ mēs uzskatām, ka attiecināmības periodi nedrīkst pārklāties un ka attiecināmības perioda beigām pēc iespējas jāsakrīt ar nākamā plānošanas perioda sākumu. Tas liktu dalībvalstīm izlietot ES līdzekļus savlaicīgi un lietpratīgi un varētu nodrošināt nākamā plānošanas perioda ātru sākšanu. Vienkāršāki noteikumi par projektu sadalīšanu posmos (īpaši kohēzijas jomā) atvieglotu pāreju no viena plānošanas perioda uz nākamo.

131

Turklāt ikgadējā pārskatu pieņemšana 2014.–2020. gada periodā attiecas uz abām politikas jomām, un rezultātā slēgšanas pasākumi, īpaši kohēzijas jomā, varētu būt mazāk sarežģīti nekā iepriekš. Taču mēs konstatējām, ka laiks, kas dalībvalstu iestādēm atvēlēts, lai sagatavotu un iesniegtu slēgšanas dokumentus, abās politikas jomās joprojām atšķiras: 13,5 mēneši kohēzijas un seši mēneši lauku attīstības politikas jomā (sk. 58.–68. punktu).

4. ieteikums

Tiesību aktu priekšlikumos periodam pēc 2020. gada Komisijai jānodrošina, lai attiecināmības periodi vairs nepārklātos ar nākamo plānošanas periodu un lai slēgšanas procedūra tiktu pabeigta ļoti drīz pēc attiecināmības perioda beigām. Konkrēti, abās politikas jomās:

–jāpārtrauc attiecināmības periodu pārklāšanās un attiecināmības perioda beigām pēc iespējas jāsakrīt ar nākamā plānošanas perioda sākumu;

–dalībvalstīm jāprasa iesniegt visus slēgšanas dokumentus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc galīgā attiecināmības datuma; un

–Komisijai jāsaīsina laiks, kas tai vajadzīgs, lai pieņemtu lēmumu par noslēguma īstenošanas ziņojuma un pēdējo gada pārskatu pieņemšanu, ietverot slēguma bilances aprēķināšanu. Ar, lielākais, sešiem mēnešiem (12 mēneši, ja skaita no galīgā attiecināmības datuma) vajadzētu pietikt.

Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 2020. gada.

Komisija sniedza pienācīgu un savlaicīgu atbalstu, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot 2007.–2013. gada programmu slēgšanu, tomēr tai jāsaglabā modrība, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis slēgšanu pareizi īsteno

132

Kopumā mēs secinājām, ka slēgšanas pamatnostādnes palīdzēja dalībvalstīm izprast un organizēt slēgšanu: abām politikas jomām tajās bija apkopotas galvenās prasības un termiņi, kas būtu jāmeklē daudzās un dažādās regulās, kā arī tās sniedza papildu paskaidrojumu, ja bija nepieciešams. Komisija arī organizēja mācības par slēgšanu un sniedza atbalstu, kas kopumā savlaicīgi risināja dalībvalstu vajadzības. Dalībvalstis kopumā uzskata, ka ir sagatavojušās slēgšanas procesam un Komisija pabeidz vajadzīgās iekšējās procedūras.

Attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu slēgšanu atsevišķi riska faktori saglabājas

133

Mēs konstatējām atsevišķus riska faktorus, kas īpaši jānovērš 2007.–2013. gada slēgšanas procesā. Piemēram, daži termiņi, kas saistīti ar slēgšanu, vai nu nav noteikti vispār, vai ir noteikti tikai pamatnostādnēs. To noteikšana varētu saīsināt pārāk ilgo slēgšanas procesu. Turklāt, ja dalībvalstis kavē maksājumus saņēmējiem, tas var radīt arī reputācijas risku Eiropas Savienībai. Visbeidzot, 2016. gada novembra vidū Komisija vēl nebija apstiprinājusi lielo projektu pieteikumus, kuros ES ieguldījums ir 854 miljoni EUR (sk. 70.–88. punktu un 93.–96. punktu).

5. ieteikums

Dalībvalstu vadošajām iestādēm jānodrošina, lai visi saņēmēji savlaicīgi saņemtu pilnu ES ieguldījumu saviem ERAF, KF un ESF projektiem. Šajā sakarā ir piemērots 2014.–2020. gada plānošanas periodam noteiktais 90 kalendāra dienu termiņš no maksājuma pieprasījuma iesniegšanas dienas.

Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada marts.

6. ieteikums

Komisijai ir nekavējoties jāpieņem lēmumi par lielajiem projektiem, kas par 2007.–2013. gada periodu vēl nav pieņemti. Attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu REGIO ĢD jānosaka iekšējās procedūras, lai garantētu, ka lēmumi par lielajiem projektiem tiek ātri pieņemti, ievērojot reglamentējošo trīs mēnešu termiņu.

Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada janvāris.

Komisijas slēgšanas pamatnostādnes pārsniedz reglamentējošos noteikumus

134

Mēs secinājām, ka kohēzijas jomā Komisijas izdotās pamatnostādnes reizēm pārsniedz reglamentējošo noteikumu prasības. Palāta jau iepriekš ir ziņojusi par šādu ļoti nopietnu problēmu saistībā ar attiecināmības termiņa pagarināšanu finanšu instrumentiem⁶¹. Taču tas attiecas arī uz dažām citām jomām.

135

Dažas no šīm prasībām, piemēram, prasība attiecībā uz projektu funkcionalitāti un atlikušā riska īpatsvara paziņošanu palīdz mazināt ar slēgšanu saistītos riskus. Citas, piemēram, attiecībā uz nelielu projektu sadalīšanu posmos, ir nepieciešamas, bet pašreizējā formulējumā var sarežģīt slēgšanas procesu (sk. 89.–91. punktu).

Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007.–2013. gada slēgšanas procesa pareizību

136

Pienācīga izstrāde un sagatavošanās ir svarīga, bet ar to nepietiek, lai nodrošinātu efektīvu un savlaicīgu kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanu. Tikpat svarīgs ir veids, kādā šo slēgšanas procesu īsteno praksē, dalībvalstu iesniegto slēgšanas dokumentu kvalitāte un tas, ka Komisija tos konsekventi un rūpīgi pārbauda regulās paredzētajos termiņos.

137

Mēs secinājām, ka sekmīgam slēgšanas procesam ļoti svarīga ir koordinācija starp dažādajām dalībvalsts iestādēm, tostarp to darba grafika rūpīga plānošana. Termiņiem jābūt saskaņotiem tā, lai dotu pietiekamu laiku revīzijas iestādēm un sertifikācijas iestādēm nodrošināt pienācīgu ticamību par visu slēgšanas laikā deklarēto izdevumu attiecināmību. Turklāt ir jāseko līdzi, vai valsts un reģionālā līmenī saskaņotie termiņi tiks ievēroti.

138

Iepriekšējā revīzijā 2000.–2006. gada perioda slēgšanas sākumposmā mēs konstatējām, ka tas bija tikai daļēji efektīvi, jo, lai izvairītos no finanšu korekcijām slēgšanas laikā, dalībvalstis bija iesniegušas deklarācijas, kurās bija nepamatoti samazināts galīgo kļūdu īpatsvars. Kaut arī kontroles sistēmā ir uzlabojumi, mēs uzskatām, ka šis risks pastāv arī attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu.

139

Jau iepriekšējā ziņojumā mēs secinājām, ka Komisija, it īpaši 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākumā, regulāri nepārbaudīja, vai lielie projekti atbilst valsts atbalsta prasībām⁶². Rezultātā pastāv risks, ka daži ES līdzfinansētie lielie projekti nav saderīgi ar iekšējo tirgu, arī tādēļ, ka līdz 2012. gadam dalībvalstis reti kad informēja Komisiju par ieguldījumiem infrastruktūrā.

140

Mēs ieteicām Komisijai, lai tā prasa revīzijas iestādēm pārbaudīt līdz 2012. gadam apstiprināto lielo projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem⁶³. Komisija šo ieteikumu nepieņēma, un tādējādi mēs uzskatām, ka atbilstība valsts atbalsta noteikumiem joprojām ir risks attiecībā uz to lielo projektu slēgšanu, kuri apstiprināti līdz 2012. gada beigām.

141

Palāta arī uzskata, ka attiecībā uz finanšu instrumentiem un līgumos paredzētajiem avansiem it īpaši saglabājas risks, ka slēgšanas laikā tiks deklarēti neattiecināmi izdevumi (sk. 97.–115. punktu).

7. ieteikums

Slēgšanas laikā Komisijai jānodrošina, lai dalībvalstis īstenotu īpašas procedūras, kas ļautu pārbaudīt, it īpaši, ar finanšu instrumentiem un līgumos paredzētajiem avansiem saistīto izdevumu attiecināmību. Ja revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras nespēj nodrošināt šādu izdevumu attiecināmības pietiekamu ticamību, var būt vajadzīgas papildu revīzijas procedūras.

Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada marts.

Šo ziņojumu 2016. gada 14. decembra sēdē Luksemburgā pieņēma II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas locekle Iliana IVANOVA.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs
Klaus-Heiner LEHNE

61ERP 2015. gada pārskats, 6.45. punkts; ERP 2014. gada pārskats, 6.52. punkts, un īpašais ziņojums Nr. 19/2016, 43. punkts.

62Īpašais ziņojums Nr. 24/2016, 71. punkts.

63Īpašais ziņojums Nr. 24/2016, 4.b ieteikums.

Pielikumi

I pielikums

2007.–2013. gada programmu slēgšanas juridiskais pamats

Slēgšanas kārtība 2007.–2013. gada darbības programmām kohēzijas jomā ir definēta:

Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu; un

Komisijas 2006. gada 8. decembra Regulā (EK) Nr. 1828/2006, kas paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu.

Slēgšanas kārtība 2007.–2013. gada darbības programmām lauku attīstības jomā ir izklāstīta:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu;

Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu;

Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regulā (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1310/2013, ar ko nosaka konkrētus pārejas posma noteikumus par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā;

Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 807/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus;

Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.); Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA); un

Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regulā (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem.

II pielikums

2007.–2013. gada programmu pārvaldība un kontrole dalībvalstu līmenī

Gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā ir triju veidu iestādes, kas dalībvalstīs atbild par darbības programmu / lauku attīstības programmu pārvaldību un kontroli. Šīs struktūras sadarbojas, bet Komisija tās pārrauga un uzņemas atbildību¹, lai nodrošinātu likumību un pareizību.

Kohēzija
Lauku attīstība

i)Vadošās iestādes (VI) atbild par darbības programmas plānošanu un īstenošanu, tostarp atsevišķu darbību atlasi un programmas novērtēšanu. Tās veic arī darbību un izdevumu pirmā līmeņa pārbaudes. Tās iesniedz gada īstenošanas ziņojumus, kurus Komisijai ir jāpieņem².

i)Vadošās iestādes (VI) atbild par lauku attīstības programmas plānošanu, īstenošanu, rezultātu sasniegšanu un novērtēšanu. Tās iesniedz Komisijai gada progresa ziņojumus par LAP īstenošanu.

ii)Sertifikācijas iestādes (SI) apliecina deklarēto izdevumu likumību un pareizību un iesniedz Komisijai starpposma maksājuma pieprasījumus³.

ii)Maksājumu aģentūras (MA) atbild par izdevumu pārvaldību un kontroli. Tām jābūt iekšējās kontroles sistēmai, kura sniedz pietiekamas garantijas, ka maksājumi ir likumīgi un pareizi. Tās iesniedz ceturkšņa maksājuma pieprasījumus Komisijai un sagatavo gada pārskatus.

iii)Revīzijas iestādēm (RI) jābūt neatkarīgām no vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes. Tās sniedz Komisijai pārliecību par darbības programmas pārvaldības sistēmu un iekšējās kontroles mehānismu efektīvu darbību, kā arī par sertifikācijas iestāžu apliecināto izdevumu likumību un pareizību. Tām ir jāiesniedz Komisijai gada kontroles ziņojumi⁴, kā arī ikgadējais revīzijas atzinums par sistēmu darbību un jāsniedz aplēstais ikgadējais kļūdu īpatsvars; to visu pārbauda un pieņem Komisija⁵.

iii)Sertifikācijas struktūras (SS) sniedz Komisijai pārliecību par maksājumu aģentūras gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu un tās iekšējās kontroles sistēmas pienācīgu darbību. Tām jābūt neatkarīgām no maksājumu aģentūras.
Kopš 2015. gada sertifikācijas struktūrām ir jāapliecina arī to izdevumu likumības un pareizības ticamība, kurus Komisijai ir prasīts atlīdzināt.

1Līgums par Eiropas Savienības darbību, 317. pants.

2Regula (EK) Nr. 1083/2006, 67. panta 1. un 3. punkts.

3Regula (EK) Nr. 1083/2006, 61. pants.

4Regula Nr. 1083/2006, 62. panta 1. punkta d) apakšpunkts.

5Regula (EK) Nr. 1083/2006, 72. panta 1. punkts.

Avots: ERP.

III pielikums

Komisijas ticamības nodrošināšanas sistēmas un slēgšanas kārtības attīstība trijos periodos

a) Kohēzija

b) Lauku attīstība

Avots: ERP.

IV pielikums

Apskats par galvenajiem jautājumiem, kas 2007.–2013. gada slēgšanai jāpaskaidro sīkāk. Atbildes, ko aptaujā/iztaujāšanā sniedza dalībvalstu iestādes¹

Jautājumi | Kohēzija | Lauku attīstība
Atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšana un sekas gadījumā, ja tas pārsniedz būtiskuma slieksni (2 %) | X | X
Netipisko kļūdu definīcija un ar tām saistītā rīcība | X | X
Finanšu instrumenti | X | X
Ziņošana par programmas darbības rezultātiem un potenciālās sekas, ja mērķi nav sasniegti | X | X
Darbības, kas pārtrauktas tiesvedības vai administratīvu procedūru dēļ | X | X
Vairāk praktisku piemēru | X |
Nefunkcionāli projekti | X |
Projekti, no kuriem gūst ieņēmumus | X |
Kā ziņot par ieturētajiem, atgūtajiem un vēl neatgūtajiem līdzekļiem un kā to ņemt vērā |  | X
Pārejas noteikumi |  | X

1Šajā sarakstā ietverti tikai tie jautājumi, kurus vairāk nekā 15 % iestāžu uzskatīja par neskaidriem vai drīzāk neskaidriem.

Avots: ERP aptauja un iztaujāšanas dalībvalstu iestādēs.

Komisijas atbilde

Kopsavilkums

II

Komisija un dalībvalstis kopīgi risina jautājumu par nepareizu izdevumu cēloņiem.

Kohēzijas politikas jomā Palātas revīzijas kopš 2009. gada ir apliecinājušas, ka kļūdu līmenis 2007.–2013. gada plānošanas periodā ir ievērojami zemāks nekā 2000.–2006. gada plānošanas periodā.

Arī lauku attīstības jomā kļūdu īpatsvars pēdējo trīs gadu laikā ir samazinājies.

VI

Lauku attīstībā ELFLA izdevumu likumību un pareizību nodrošina atbilstības noskaidrošanas procedūrā, kas nav atkarīga no slēgšanas. Ja atbilstības noskaidrošanas procedūrā tiek konstatēti izziņas darba trūkumi izdevumu pārvaldībā un kontrolē, Komisija izdevumiem, kas veikti laikā līdz 24 mēnešiem pirms Komisijas paziņojuma, piemēro finanšu korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā katru gadu ir norādīts gan paredzamais kļūdu īpatsvars darījumiem starp dalībvalstīm un saņēmējiem, gan to ex post pārbaužu un procedūru koriģētspēja, kuru rezultātā tiek veikta atgūšana no saņēmējiem un neto finanšu korekcijas. Abu kritēriju salīdzināšana Komisijai ļauj izdarīt secinājumus par ikgadējo atlikušo ES budžeta risku pēc visu pārbaužu un korekciju ņemšanas vērā.

Komisija nemaina savu Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskatā pausto nostāju. Lauku attīstības politikā vajadzība nodrošināt likumību un pareizību ir jālīdzsvaro ar politikas vērienīgajiem mērķiem, kas dažkārt lika izstrādāt sarežģītākus pasākumus. Situācija joprojām tiek rūpīgi kontrolēta, un Komisija ir apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm novērst kļūdu pamatcēloņus.

VII

Komisija uzskata, ka saskaņots pārskatu ikgadējais ticamības līmenis uzlabo maksājumu likumību un pareizību un veicinās 2014.–2020. gada programmu strauju slēgšanu.

VIII

Pašreizējais 2007.–2013. gada kohēzijas politikas tiesiskais regulējums neļauj pakļaut maksājumus rezultātu vai sasniegumu nosacījumam. Slēgšanas pamatnostādnes paredz sistemātisku ziņošanu par rādītājiem atbilstoši prioritārajam virzienam, ja sasniegumi no mērķiem atšķiras par vairāk nekā 25 %, iekļaujot pamatojumu par to, kāpēc mērķi nav sasniegti un kāpēc netika veikti koriģējoši pasākumi.

Dalībvalstīm būtu jāsniedz paskaidrojumi un pamatojumi par atšķirībām rādītāju sasniegšanā. Par finanšu korekcijām varētu lemt katrā gadījumā atsevišķi, tādējādi atšķirības atklātu Vispārējās regulas 99. pantā minētos gadījumus (pārkāpumi, ievērojami trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmās).

Uz rezultātiem vērstā pieeja abās politikas jomās plašāk ir ieviesta 2014.–2020. gada periodā.

IX

Komisijai ir saistošs spēkā esošais tiesiskais regulējums, ko nosaka likumdevējs.

Ņemot vērā, ka daudzu darbību īstenošanai ir vajadzīgi vairāki gadi un ka jebkurā plānošanas periodā ir sākuma posms un noslēguma posms, divu periodu pārklāšanās ir uzskatāma par nenovēršamu.

Jautājums par galīgo slēgšanu, kas iestādēm rada īpaši intensīvu administratīvo darbu laikā, kad tām būtu jākoncentrējas uz jaunu programmu uzsākšanu, jau ir risināts 2014.–2020. gada regulējumā ar pārskatu ikgadējo pieņemšanu (skat. Komisijas atbildi uz VII punktu).

Turklāt Komisija mudināja dalībvalstis palielināt spējas saistībā ar slēgšanu un šajā nolūkā izmantot tehniskās palīdzības piešķīrumus 2007.–2013. vai 2014.–2020. gada periodam.

Slēgšanas process sākās ar sagatavošanos pirms attiecināmības perioda beigām un uzreiz pēc tam jau noritēja pilnā sparā. Faktiski dalībvalstīm bija divi papildu gadi (trīs gadi 2014.–2020. gada programmu gadījumā) savu programmu īstenošanai.

Komisija uzskata, ka tas ļauj labāk pārvaldīt un īstenot programmas, samazina spiedienu uz attiecīgajām iestādēm un to noslogojumu, kā arī ļauj nodrošināt labāku pāreju starp periodiem.

X

Komisija attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatā informē budžeta lēmējinstitūciju par slēgšanas procesa gaitu (izdevumu pareizība, gūtie rezultāti).

Turklāt 2013. gadā Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniedza ziņojumu par slēgšanu un par finanšu korekciju kopējo līmeni 2000.–2006. gada programmu slēgšanā.

Turklāt visi ELFLA finansiālās noskaidrošanas lēmumi ir publicēti Oficiālajā Vēstnesī.

XI, pirmais ievilkums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam pēc 2020. gada.

Jau ir veikti ievērojami centieni saskaņot ESI fondu noteikumus 2014.–2020. gada periodam gan attiecībā uz ikgadējiem pārskata gadiem, gan uz slēgšanu. Komisija centīsies vēl vairāk saskaņot regulatīvos noteikumus starp fondiem, tostarp attiecībā uz terminoloģiju, apliecinājuma un slēgšanas procesiem, ja vien tas ļauj uzlabot ES fondu pārvaldību un veicina vienkāršāku un efektīvāku īstenošanu dalībvalstīs un reģionos.

Komisija uzskata, ka kārtības saskaņošana lauku attīstībā un kohēzijā nedrīkst vājināt KLP īstenošanas konsekvenci. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem (ELGF un ELFLA). Abiem KLP pīlāriem atbilstības noskaidrošana ir nošķirta no ikgadējās finansiālās noskaidrošanas.

XI, otrais ievilkums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam pēc 2020. gada.

Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumi jau nodrošina elementus, kurus pieprasīja Palāta.

Attiecībā uz ieteikuma otro daļu par darbības rezultātiem Kopīgo noteikumu regulas 22. panta 7. punkts Komisijai jau ļauj piemērot finanšu korekcijas, ja tā konstatē būtiskas nepilnības ar finanšu rādītājiem, rezultātu rādītājiem un galvenajām īstenošanas darbībām saistīto mērķu, kas ir noteikti darbības rezultātu satvarā, sasniegšanā.

Komisija uzskata, ka dažādu politikas jomu turpmākai saskaņošanai nevajadzētu vājināt sinerģijas, kas radītas abu KLP fondu – ELGF un ELFLA – pārvaldībā. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem (ELGF un ELFLA).

XI, trešais ievilkums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija turpinās pilnīgi pārredzami informēt budžeta lēmējinstitūciju par programmu īstenošanu, tostarp par slēgšanas iznākumu. Tomēr pašlaik tā nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam pēc 2020. gada.

XI, ceturtais ievilkums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija ir stingri pārliecināta, ka turpmāka attiecināmības periodu nepārklāšanās ierobežos politikas īstenošanu, samazinās iespēju par daudzgadu projektiem lemt īstenošanas perioda pēdējā gadā, radot papildu administratīvo slogu, un radīs traucējumus pārejā no viena perioda uz nākamo. Attiecībā uz ELFLA tas negatīvi ietekmētu daudzgadu saistību netraucētu īstenošanu vides jomā vai uzņēmējdarbības uzsākšanas projektu netraucētu īstenošanu, pamatojoties uz uzņēmējdarbības daudzgadu plāniem.

XIII

Kohēzijas politikā galvenās ar slēgšanu saistītās jomas ir īstenošana (uz ko attiecas noslēguma īstenošanas ziņojums), izdevumu likumība un pareizība (uz ko attiecas noslēguma deklarācija un galīgais kontroles ziņojums) un galīgais izdevumu pārskats. Šīm galvenajām jomām termiņi ir noteikti regulā. Konkrēti, Komisijai ir pieci mēneši laika, lai informētu dalībvalsti par savu atzinumu saistībā ar noslēguma īstenošanas ziņojuma un noslēguma deklarācijas saturu.

Attiecībā uz lauku attīstību galvenie termiņi ir noteikti tiesību aktos (piemēram, dokumentu iesniegšana slēgšanai, galīgais maksājums). Tomēr daži termiņi nav precizēti, tā sniedzot pietiekami daudz laika pienācīga slēgšanas lēmuma un ES budžeta aizsardzības nodrošināšanai.

Komisija publicēja slēgšanas pamatnostādnes, kuru mērķis bija skaidrot Komisijas izpratni par piemērojamajiem noteikumiem un Komisijas gaidām.

Attiecībā uz konkrētajiem Palātas konstatētajiem slēgšanas riskiem – Komisija uz tiem ir vērsusi programmas iestāžu, tostarp revīzijas iestāžu, uzmanību.

Komisija vajadzības gadījumā piemēros finanšu korekcijas.

XIV, pirmais ievilkums

Komisija ieteikumu pieņem.

XIV, otrais ievilkums

Komisija ieteikumu pieņem.

XV

Komisija atzīmē, ka šis ieteikums attiecas uz dalībvalstīm.

Ievads

02

Kohēzijas politikai un lauku attīstības politikai 2007.–2013. gada periodā ir atsevišķs tiesiskais regulējums, atšķirīga programmu pārvaldība, nošķirti atmaksas mehānismi un neatkarīgi politikas mērķi.

09

Slēgšana ir juridiska prasība, kas noteikta ES regulās.

Saskaņā ar daudzgadu kontroles sistēmu kohēzijas politikas 2007.–2013. gada programmām dalībvalstīm ir jānodrošina pārkāpumu nepieļaušana, konstatēšana un novēršana visā plānošanas perioda laikā. Ja Komisija konstatē papildu pārkāpumus, kas vēl nav novērsti, tā nosaka papildu finanšu korekcijas.

09, pirmais ievilkums

Attiecībā uz lauku attīstību sertifikācijas struktūrām ikgadējās finansiālās noskaidrošanas ietvaros ir jāsniedz Komisijai atzinums par maksājumu aģentūru gada pārskatiem, kuru Komisija pieņem šajā posmā. Ikgadējās finansiālās noskaidrošanas procesa laikā Komisijai nav jāapstiprina izdevumu likumība un pareizība.

Izdevumu likumību un pareizību arī pārbauda atbilstības noskaidrošanas procedūrā, ko veic atsevišķi un neatkarīgi no slēgšanas procesa, kā to ir noteicis likumdevējs.

Atbilstības noskaidrošanas procedūras ilgst aptuveni divus gadus – šāds laika periods ir nepieciešams, lai nodrošinātu pilnībā pārredzamu arbitrāžas procesu, kurā paredzēts laiks konstatējumu apspriešanai un ES budžeta riska noteikšanai, uz ko attiecas neto finanšu korekcijas.

09, otrais ievilkums

Komisijas ad hoc lēmumi, kas izriet no atbilstības noskaidrošanas procedūras, nodrošina, ka jebkādi konstatētie neattiecināmie izdevumi ir izslēgti no finansējuma un par tiem nevar veikt atmaksu no ES budžeta (neto finanšu korekcijas). Lauksaimniecībā, tostarp lauku attīstībā, visām finanšu korekcijām ir neto ietekme uz ES finansējumu.

Turklāt lauku attīstībā dalībvalstīm ir pienākums atgūt nepareizos izdevumus no saņēmējiem un atmaksāt tos Komisijai pat pēc slēgšanas.

14

Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts plāno ievērot gada beigu termiņu savu slēgšanas rokasgrāmatu un procedūru pabeigšanai un apstiprināšanai.

Apsvērumi

19

Slēgšana ir juridiska prasība, kas noteikta ES regulās un kurai Komisija gatavojas visefektīvākajā veidā.

Attiecībā uz kohēzijas 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstu iestādēm ne vēlāk kā līdz 2017. gada 31. martam ir jāiesniedz Komisijai slēgšanas dokumenti. Komisijai ir pieci mēneši laika, lai sniegtu dalībvalstij savu atzinumu par noslēguma īstenošanas ziņojumu un noslēguma deklarāciju. Galīgais maksājums tiks veikts tikai pēc slēgšanas dokumentu novērtējuma, lai nodrošinātu, ka galīgajā izdevumu pārskatā nav palikušas būtiskas kļūdas.

Lauku attīstības jomā Komisijai ir jāievēro visas likumdevēja noteiktās tiesību normas, jo īpaši slēgšanas procedūras neatkarība no atbilstības noskaidrošanas procedūras, ko piemēro ticamības nodrošināšanai par KLP izdevumu likumību un pareizību. Komisija arī ievēro atlikuma maksājuma termiņu, kas ir seši mēneši pēc attiecīgo dokumentu saņemšanas. Atbilstības noskaidrošanas procedūras ilgst aptuveni divus gadus – šāds laika periods ir nepieciešams, lai nodrošinātu pilnībā pārredzamu arbitrāžas procesu, kurā paredzēts laiks konstatējumu apspriešanai un ES budžeta riska noteikšanai, uz ko attiecas neto finanšu korekcijas.

Ģenerāldirektorāti savos gada darbības pārskatos ziņo par katrā gadā veiktajām finanšu korekcijām, tostarp slēgtajām programmām no 1994.–1999. un 2000.–2006. gada plānošanas periodiem. Minētos ziņojumus budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai.

20

Kohēzijas jomā tika izveidota darba grupa slēgšanas pamatnostādņu sagatavošanai, kas ietvēra vairākus būtiski nozīmīgus Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta dienestus. Pamatnostādnes un to grozījumi tika apspriesti dienestu savstarpējās apspriedēs un vairākās apspriedēs ar valstu iestādēm.

Komisija uzskata, ka kārtības saskaņošana lauku attīstības un kohēzijas jomās nedrīkst vājināt KLP īstenošanas konsekvenci. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem (ELGF un ELFLA)¹. Abiem KLP pīlāriem atbilstības noskaidrošana ir neatkarīga no slēgšanas.

23

Komisija katru gadu analizē ikgadējos kontroles ziņojumus un būtiska gada kļūdu īpatsvara vai kopējā atlikušā riska (atlikušā riska īpatsvars slēgšanas laikā) gadījumos pieprasa veikt koriģējošus pasākumus.

Komisija ir arī pieņēmusi stingru politiku starpposma maksājumu pārtraukšanai un apturēšanai, ja tiek konstatēti ievērojami trūkumi. Tam būtu jāsamazina darba apjoms slēgšanas laikā, jo daudzas problēmas jau ir konstatētas un novērstas īstenošanas laikā.

24

Lauku attīstības jomā slēgšanas process ir finansiālās noskaidrošanas process par pēdējo izpildes gadu. Slēguma bilanci slēgšanas laikā aprēķina un izmaksā tikai tad, ja ir noskaidroti visi gada pārskati par attiecīgo plānošanas periodu (finansiālā noskaidrošana).

ELFLA izdevumu likumību un pareizību nodrošina atbilstības noskaidrošanas procedūrā neatkarīgi no slēgšanas. Ja atbilstības noskaidrošanas procedūrā tiek konstatēti trūkumi izdevumu pārvaldībā un kontrolē, Komisija izdevumiem, kas radīti laikā līdz 24 mēnešiem pirms Komisijas paziņojuma, piemēro finanšu korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu.

Skatīt arī Komisijas atbildi uz 19. punktu.

28

Kohēzijas fondu gadījumā Komisijas gada budžeti ir aizsargāti ar maksājumu tikai 90 % apmērā no starpposma izdevumiem. Tas ir salīdzināms ar noteikumu par 95 % no ELFLA ieguldījuma plānošanas perioda beigās (Regulas Nr. 1306/2013 34. pants).

ELFLA nav šādas ikgadēji noskaidrotas papildu priekšfinansēšanas sistēmas un tāpēc pirms 95 % īstenošanas tam no starpmaksājumiem nekas nav jāietur.

29

Iespējamā turpmākā saskaņošanā ir jāievēro vajadzība saglabāt konsekvenci starp abiem KLP pīlāriem.

Skatīt arī Komisijas atbildi uz 20. punktu.

32

Kohēzijas politikas jomā slēgšanas mērķis jau ir skaidri definēts noteikumos 2014.–2020. gada periodam.

33

Kohēzijas politikas gadījumā apliecinošo dokumentu saglabāšanai regulējumā ir paredzēts trīs gadu periods pēc atlikuma maksājuma, minētajā periodā var veikt revīzijas un attiecīgi piemērot finanšu korekcijas.

Lauku attīstības jomā saņēmējiem ir pienākums saglabāt līdzfinansēto ieguldījumu piecus gadus pēc maksājuma vai arī dalībvalstij ir pienākums atgūt nepienācīgi iztērētās summas. Komisijai ir jābūt iespējai pārbaudīt minēto saistību ievērošanu un pārkāpumu gadījumā noteikt finanšu korekcijas.

Pamatnostādnēs 2007.–2013. gada lauku attīstības programmu slēgšanai skaidri ir noteikts, ka atbilstības noskaidrošana arī turpmāk ir jāveic neatkarīgi no slēgšanas. Finanšu korekcijas neietekmē slēguma bilances aprēķinu. Finanšu korekciju summas nosaka ar Komisijas lēmumiem par atbilstības noskaidrošanu un izpilda ar iekasēšanas rīkojumiem (neto finanšu korekcijas).

34

Lauku attīstības jomā nav juridiskā pamata noteikt finanšu korekcijas, pamatojoties uz paredzamo kļūdu īpatsvaru un nolūkā samazināt kļūdu īpatsvaru zem būtiskuma sliekšņa. To var izdarīt tikai atbilstības noskaidrošanas procedūrā, ko Komisija vajadzības gadījumā veic.

Skatīt arī Komisijas atbildi uz 36. punktu.

35

Kohēzijas politikas jomā Komisija aprēķina kopējo atlikušo risku visa plānošanas perioda laikā, tā ļaujot jebkurā brīdī plānošanas perioda laikā samazināt kļūdu risku zem būtiskuma sliekšņa. Revīzijas iestādēm ir jāatklāj atlikušā riska īpatsvars slēgšanas laikā, un, ja tas ir būtisks, programmu iestādēm pirms galīgās noslēguma deklarācijas iesniegšanas ir jāveic nepieciešamās finanšu papildu korekcijas.

36

Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu lauku attīstībai lēmumus par atbilstības noskaidrošanu joprojām var pieņemt arī pēc programmas slēgšanas. Tāpēc apzīmējums “atlikušā riska īpatsvars slēgšanas laikā” pašlaik nav saderīgs ar KLP otrā pīlāra pamatā esošajiem tiesību aktiem.

Tomēr Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā katru gadu ir norādīts gan paredzamais kļūdu īpatsvars darījumiem starp dalībvalstīm un saņēmējiem, gan to ex post pārbaužu un procedūru koriģētspēja, kuru rezultātā tiek veikta atgūšana no saņēmējiem un neto finanšu korekcijas. Abu kritēriju salīdzināšana Komisijai ļauj izdarīt secinājumus par ikgadējo atlikušo risku ES budžetam pēc visu pārbaužu un korekciju ņemšanas vērā.

Komisija nemaina savu Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2015. gada darbības pārskatā pausto nostāju. Lauku attīstības politikā vajadzība nodrošināt likumību un pareizību ir jālīdzsvaro ar politikas vērienīgajiem mērķiem, kas dažkārt lika izstrādāt sarežģītus pasākumus. Situācija joprojām tiek rūpīgi kontrolēta, un Komisija ir apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm novērst kļūdu pamatcēloņus.

37

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā ik gadu ir norādīts pielāgotais kļūdu īpatsvars un paredzamais riska apmērs lauku attīstības jomā. Pielāgoto kļūdu īpatsvaru aprēķina maksājumu aģentūras līmenī un pēc tam apkopo darbības jomā.

Saskaņā ar pašreizējiem KLP izdevumu (tostarp lauku attīstības izdevumu) noteikumiem likumības un pareizības ticamības līmenis izriet no atbilstības noskaidrošanas procedūras un nevis no atlikušā kļūdu īpatsvara aprēķināšanas slēgšanas laikā.

Atbilstības noskaidrošanas procedūru uzsāk, kad sertifikācijas struktūras ziņotā kopējā kļūda fonda līmenī ir virs būtiskuma sliekšņa. Finanšu korekcijas piemēro, kad sertifikācijas struktūras konstatējumi ir apstiprināti.

38

2014.–2020. gada programmām izdevumu bloku ik gadu sertificē pārskatos, kam ir piemērojama ikgadējā apstiprināšana/noskaidrošana un turpmāka likumības un pareizības pārbaude. Izdevumus vairs nesertificē kumulatīvi plānošanas perioda laikā, tāpēc slēgšanas laikā nav nepieciešams aprēķināt kopējā atlikušā riska īpatsvaru vai pieprasīt revīzijas atzinumu par visu plānošanas periodu. Kohēzijas jomā revīzijas iestādes norādīs savu gada atlikušā riska īpatsvaru pēdējam perioda gadam un, pamatojoties uz to, sagatavos savu pēdējo gada revīzijas atzinumu. Lauku attīstības jomā sertifikācijas struktūras savā pēdējā gada revīzijas atzinumā norādīs kļūdu īpatsvaru un neatbilstības līmeni.

39

Eiropas Parlaments un Padome gada darbības pārskatos tiek informēti par slēgšanas progresu kohēzijas un lauku attīstības programmās.

40

Komisija uzsver, ka slēgšanas procesam būtu jāpalīdz skaidrot un nokārtot visus neatrisinātos jautājumus saistībā ar kontroles darbībām un revīzijas konstatējumiem, un uzskata, ka kopējais revīzijas darbs, kas veikts visa plānošanas perioda un slēgšanas laikā, sniegs pietiekamu ticamības līmeni slēgšanas laikā, neradot vajadzību veikt papildu revīzijas darbu pēc tās.

Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu revīzijas plāns pēdējos gados (2015. un 2016. gadā) ir skaidri vērsts uz pārbaudi par dalībvalstu sagatavošanās līmeni noslēgšanai, koncentrējoties uz revīzijas iestāžu veiktām atkārtotām revīzijām, kā arī iekļaujot riskantu darbības programmu un dalībvalstu paziņoto ieturēšanu un atgūšanu ticamības revīzijas. Tomēr revīzijas pēc slēgšanas nav izslēgtas un ir atkarīgas no jebkāda atlikušā riska novērtējuma pēc slēgšanas dokumentu analīzes.

43

Komisija uzskata, ka atbilstības noskaidrošanas procedūra pašreizējā formā nodrošina pienācīgu ES budžeta finanšu interešu aizsardzību.

Skatīt arī Komisijas atbildi uz 24. punktu.

46

Komisija uzskata, ka slēgšanas process ilgtu daudz ilgāk un prasītu daudz vairāk resursu, ja tajā ietvertu galīgo ziņojumu un programmas novērtēšanu, tostarp uzraudzību un analīzi par tiešo rezultātu un koprezultātu sasniegšanu visā periodā.

48

Spēkā esošais 2007.–2013. gada kohēzijas politikas tiesiskais regulējums neļauj pakļaut maksājumus rezultātu vai sasniegumu nosacījumam, slēgšanas pamatnostādņu 5.2.6. iedaļa paredz sistemātiski ziņot par rādītājiem atbilstoši prioritārajam virzienam, ja sasniegumi no mērķiem atšķiras par vairāk nekā 25 %, iekļaujot pamatojumu par to, kāpēc mērķi nav sasniegti un kāpēc nav veikti koriģējoši pasākumi.

Dalībvalstīm būtu jāsniedz paskaidrojumi un pamatojumi par atšķirībām rādītāju sasniegšanā. Par finanšu korekciju varētu lemt katrā gadījumā atsevišķi, tādējādi atšķirības atklātu Vispārējās regulas 99. pantā minētos gadījumus (pārkāpumi, ievērojami trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmās).

Uz tiešo rezultātu un koprezultātu sasniegšanu vērstā pieeja abās politikas jomās plašāk ir ieviesta 2014.–2020. gada periodā (skatīt 52. punktu). Šī pieeja ir pastiprināta, ieviešot izpildes rezervi 6 % apmērā no programmas budžeta. Darbības rezultātu satvara pamatā tik tiešām ir uz rezultātiem vērstas pieejas elementi. Tās mērķis ir stimulēt programmu un prioritāšu vadītājus nodrošināt labākos rezultātus savā atbildības jomā. Tā atalgo programmas, kas labi virzās uz mērķiem, piešķirot izpildes rezervi, kā arī aktivizē pasākumus prioritātēm, kurām tas neizdodas. Šādiem rādītājiem ir noteikti starpposma mērķi, kas ir jāsasniedz līdz 2018. gada beigām, un mērķi, kas ir jāsasniedz līdz 2023. gada beigām. Šo rezervi piešķir ar nosacījumu, ka ir izpildīti minētie programmas starpposma mērķi prioritāšu līmenī (Regulas (ES) Nr. 1303/2013 20. pants un 22. panta 2. punkts). Ja mērķi nav sasniegti, Komisija var arī piemērot finanšu korekcijas ar maksājumu piesaisti tiešo rezultātu un koprezultāta faktiskajai sasniegšanai.

49

Komisija uzskata, ka slēgšanas pamatnostādņu 3.5. iedaļā skaidri ir norādīts, kā rīkoties attiecībā uz nepabeigtām darbībām.

Jautājumā par programmās noteikto mērķu nesasniegšanas finanšu sekām Komisija norāda uz sagatavotajiem jautājumiem un atbildēm saistībā ar slēgšanu², kur atbildēs uz 200.–205. jautājumu tā paskaidro, ka dalībvalstij noslēguma īstenošanas ziņojumā ir jānorāda programmas sasniegumi atbilstoši fiziskiem un finanšu rādītājiem, kā arī jāsniedz informācija par rādītājiem. Slēgšanas pamatnostādnēs prasīto paskaidrojumu un pamatojumu sniedz tikai būtisku atšķirību gadījumā.

Skatīt arī Komisijas atbildi uz 48. punktu.

50

Komisija dalībvalstīm sniedza attiecīgus norādījumus šajā jautājumā, piemēram, ar lauku attīstības komitejas un novērtēšanas ekspertu grupas palīdzību.

51

Saskaņā ar slēgšanas pamatnostādnēm kohēzijas jomā slēgšanas dokumentu iesniegšanas laikā dalībvalstīm ir jānodrošina, ka visi programmu slēgšanā iekļautie projekti ir funkcionāli, tas nozīmē – pabeigti un nodoti ekspluatācijā. Komisija izdara izņēmumu attiecībā uz nefunkcionējošiem projektiem un posmos iedalītiem projektiem, kas tiks uzraudzīti (III, IV un V pielikums). Tie papildinās paziņotos datus par mērķu sasniegšanu.

Konkrētāk, par iedalījumu posmos un tā konkrēto īstenošanu ir sniegtas vairākas atbildes slēgšanas jautājumu un atbilžu dokumentā, slēgšanas apmācībās un konkrētā atbalstā, kas dalībvalstīm sniegts labākas īstenošanas darba grupu kontekstā.

Lauku attīstības jomā ziņošanu par mērķu sasniegšanu veic pēdējā gada progresa ziņojumā (dalībvalstu iesniegtajā G.3 tabulā ir norādīts mērķu sasniegšanas līmenis). Ex post novērtējumos ņem vērā minētos rādītājus un panākumus mērķu sasniegšanā.

52

Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 48. punktā.

Darbības rezultātu satvars nodrošina mehānismu, kas ļauj uzraudzīt, vai prioritāšu īstenošana notiek atbilstoši plānam. Izpildes rezerve rada stimulu sasniegt starpposma mērķus, kas ir nepieciešams priekšnosacījums plānoto rezultātu sasniegšanai. Izpildes rezerve ir tikai viens no elementiem, kas sekmē pastiprinātu orientēšanos uz rezultātiem. Galvenais uz rezultātiem vērstās pieejas elements ir iejaukšanās apsvērums, kas ar saistītajiem tiešo rezultātu un koprezultāta rādītājiem ir iestrādāts katrā programmā.

Komisija arī norāda uz Revīzijas palātas apsvērumiem, kas pausti tās gada pārskata par 2014. gadu III nodaļā.

Komisija arī konstatē, ka programmas ex post novērtējums ir jāveic tikai līdz 2024. gada 31. decembrim (Regulas Nr. 1303/2013 57. pants). Turklāt no 2019. gada īstenošanas ziņojuma izrietošie secinājumi ļaus izvērtēt progresu ceļā uz programmu mērķu sasniegšanu un tā ieguldījumu ES stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. To atbalstīs arī rezultātu pārskata ieviešana.

54

Komisija uzskata, ka nepieciešamo pārskatatbildību un pārredzamību programmu īstenošanā ik gadu nodrošina attiecīgo ĢD gada darbības pārskati. Minētajos pārskatos ik gadu ir sniegta visa finanšu un darbības rezultātu informācija saistībā ar attiecīgajām programmām.

55

Skat. Komisijas atbildes uz 54. un 39. punktu.

56

Attiecīgā ĢD gada darbības pārskatā ir jāsniedz budžeta lēmējinstitūcijai informācija par 2007.–2013. gada slēgšanas procesa rezultātu.

Komisijas kopējā atbilde uz 57. un 58. punktu

Komisija atzīst, ka slēgšana tik tiešām būtu jāveic, tiklīdz iespējams, tomēr dalībvalstīm vajag pietiekami daudz laika, lai pabeigtu savas darbības pirms slēgšanas dokumentu iesniegšanas. Turklāt slēgšanu var sākt tikai tad, kad ir iesniegti slēgšanas dokumenti. Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi saistītajiem uzdevumiem piešķirt pietiekamu laiku un resursus.

Darba pārklāšanos divos periodos nav iespējams novērst. Pirms viens periods beidzas, ir jāsāk darbs pie nākamā perioda. Pretējā gadījumā pastāvētu pārrāvuma risks starp plānošanas periodiem.

Kohēzijas politikas programmas pārvaldīt nav vienkārši, un septiņu gadu plānošanas perioda laikā daudzi apstākļi mainās. Tas var izraisīt kavēšanos projekta sagatavošanā un īstenošanā. Šajā saistībā kā piemēru var minēt 2008. gada finanšu krīzi, kad Komisija atļāva dalībvalstīm vēl vairāk pagarināt attiecināmības periodu, lai pabeigtu projektus, kuri krīzes dēļ tika aizkavēti. Attiecināmības perioda turpināšana ārpus septiņu gadu plānošanas perioda sniedz dalībvalstīm iespēju pabeigt aizkavētos projektus un tādējādi maksimāli paaugstināt ES budžeta līdzekļu ietekmi.

59

Komisija norāda, ka 2014.–2020. slēgšanas process būs vienkāršots pārskatu ikgadējas pieņemšanas dēļ. Tas bija īpašs likumdevēja mērķis, pieņemot 2014.–2020. gada noteikumus saskaņā ar iepriekšējos periodos gūto pieredzi.

Finanšu shēmā ir noteiktas ikgadējās budžeta saistības, kas ir sadalītas 7 gadu posmā. Ir skaidrs, ka daudzgadu projektos maksājumi nevar būt tikpat regulāri kā saistības.

Komisijas kopējā atbilde uz 60. un 62. punktu

Komisija norāda, ka Palātas minētie termiņi ir tiesību aktos noteiktie termiņi, kā paredzēts Vispārējā kohēzijas regulā, un Komisijai tie ir juridiski saistoši.

64

Ir jāņem vērā, ka īstenošana uz vietas var notikt bez ES maksājumu iesniegšanas.

Projektu atlase un izdevumi uz vietas sniedz precīzāku priekšstatu par īstenošanu nekā ES maksājumi. Projektu atlases līmenis 2016. gada pirmajā pusē pieauga gandrīz divkārt (no 8 % līdz 15 %), un tas apliecina, ka īstenošana uz vietas norit sekmīgi. Līdz 2016. gada jūnijam ES līdzekļi EUR 48 miljardu apmērā jau bija piešķirti aptuveni 200 000 konkrētu projektu, kas jau tika īstenoti uz vietas. Ietverot valstu līdzfinansējumu, reālajā ekonomikā jau ir ieguldīti vairāk nekā EUR 68 miljardi, kas rada darbvietas un izaugsmi visā Eiropā. Dažās valstīs (piemēram, Īrijā, Zviedrijā, Dānijā un Somijā) šie skaitļi ir ievērojami augstāki. Pārvestās priekšfinansēšanas summas lielā mērā sedz izdevumus uz vietas. Lai arī periodu pārklāšanās var nebūt veicinošs faktors, ievērojamās īstenošanas atšķirības starp dalībvalstīm liecina, ka citi faktori (t. i., administratīvās spējas) šajā saistībā ir daudz nozīmīgāki.

65

Komisija uzskata, ka pārejas kārtība un periodu pārklāšanās ir nepieciešama, lai nodrošinātu politikas netraucētu turpināšanu un programmu labāku īstenošanu. Papildu pagarinājums (no n+2 līdz n+3) radīja lielāku elastību programmu īstenošanā un politikas mērķu sasniegšanas nodrošināšanā. Periodu pārklāšanās samazina spiedienu uz resursiem un straujus darba slodzes pieaugumus.

Komisija atgādina, ka slēgšana ir juridiska prasība, kas ir paredzēta ES regulās un kurai ģenerāldirektorāti gatavojas pēc iespējas efektīvi saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu, taču izmaksu aplēšu sagatavošana vai slēgšanas izmaksu pārraudzība nav uzskatāmas par atbilstošām vai vēlamām. Komisija neziņo ne par kādām konkrētu darbību izmaksām, bet gan par visu savu darbību kopējām administratīvajām izmaksām.

Komisija ir vērsusi dalībvalstu uzmanību uz resursu nozīmīgumu, kas kopš 2014. gada slēgšanai ir piešķirti dažādās sanāksmēs ar dalībvalstīm (t. i., Homologu grupas sanāksmēs un ikgadējās saskaņošanas sanāksmēs), apmācībās un semināros, kas visām dalībvalstīm bija rīkoti saistībā ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanu.

Kopīgas pārvaldības kontekstā slēgšanai piešķirtie resursi ir dalībvalstu pārziņā – par resursu plānošanu un uzraudzību atbild dalībvalstis.

66

Abās politikas jomās slēgšanas procesa nolūkos ir pieejami arī tehniskās palīdzības resursi, kas ļauj finansēt ar slēgšanu saistītas darbības neatkarīgi no perioda (t. i., 2014.–2020. gada tehniskās palīdzības resursi ir pieejami arī 2007.–2013. gada slēgšanas darbību veikšanai).

Komisija arī uzskata, ka slēgšanas pamatnostādnēs ieteikto termiņu mērķis ir palīdzēt dažādajām iestādēm veikt savu darbu noteiktajā laikā saskaņā ar slēgšanas regulatīvo grafiku.

Samazinot periodu pārklāšanos, laika spiediens un darba slodzes intensitāte pieaugtu vēl vairāk.

67

Jautājums par administratīvo reorganizāciju valstu iestādēs tika skatīts dalībvalstīs rīkotajos semināros, kuros Komisija atkārtoti uzsvēra vajadzību slēgšanas darbu uzticēt tam īpaši paredzētiem darbiniekiem.

Skatīt arī Komisijas atbildes uz 65. un 66. punktu.

68

Komisija norāda, ka 2014.–2020. plānošanas perioda slēgšanas process būs vienkāršāks pārskatu ikgadējas pieņemšanas un likumības un pareizības aspektu papildu pārbaudes dēļ. Konkrēti, pēdējā gadā tiks veikta tikai sertificētā izdevumu bloka slēgšana saistībā ar pēdējo grāmatvedības gadu.

69

Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 20. punktā.

70

Pārejas kārtības regulēšanas nolūkā vienmēr būs jāievēro diviem dažādiem plānošanas periodiem piemērojamie noteikumi un, visticamāk, daži konkrēti noteikumi (attiecībā uz izņēmumiem), lai sīkāk precizētu vai atļautu atsevišķas saistības vai līdzekļu izmantošanu.

75

Komisija 2016. gadā turpināja sniegt īpašu palīdzību dalībvalstu iestādēm, kurām tā bija vajadzīga (2015. un 2016. gada slēgšanas sesijas Homologu grupas sanāksmēs ar revīzijas iestādēm, nodrošinot rakstiskus papildu precizējumus).

Attiecībā uz ELFLA ir sagatavots jautājumu un atbilžu dokuments, kurā skaidroti dalībvalstu biežāk uzdotie jautājumi un interesējošās tēmas. Papildus slēgšanas konferencei 2015. gadā vēl divas dienas tika rīkota arī ekspertu grupa maksājumu aģentūrām un sertificējošām struktūrām.

77

Ne visi aspekti saistībā ar pretrunu procedūrām starp Komisiju un dalībvalstīm ir norādīti kohēzijas Vispārējās regulas līmenī, taču šis jautājums ir risināts slēgšanas pamatnostādnēs.

Lai paātrinātu procesu, saskaņā ar slēgšanas pamatnostādnēm dalībvalstīm ir divi mēneši laika, kurā atbildēt uz Komisijas jautājumiem, un vēl divi papildu mēneši, ja tās to pieprasa.

Maksājumu kārtība saņēmējiem ir noteikta 2007.–2013. gada regulējumā (Vispārējās regulas 80. pants). Pat ja dienu skaits nav minēts, maksājumi ir jāveic pēc iespējas ātrāk un pilnībā. 2014.–2020. gada regulējumā ir noteikts 90 dienu termiņš, kurā veikt maksājumus saņēmējiem.

Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts pašlaik pieņem galvenos atlikušos projekta lēmumus, kurus plānots pabeigt līdz 2016. gada beigām.

78

Slēgšanas pamatnostādnēs (5.2. punkts) kohēzijas jomā gan Komisijai, gan dalībvalstīm ir noteikts termiņš komentāru sniegšanai par galīgo ziņojumu. Turklāt slēgšanas pamatnostādnēs ir paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts nespēj uzlabot galīgo ziņojumu, Komisija to noraida un veic slēgšanu, pamatojoties uz pieejamajiem dokumentiem. Vienlaikus Komisija var arī piemērot finanšu korekcijas Vispārējās regulas 99. panta kontekstā. Iespēja, ka Komisija ziņojumu var noraidīt, un iespēja piemērot finanšu korekcijas ir stimuls dalībvalstīm savlaicīgi atbildēt uz Komisijas pieprasījumiem.

79

Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 78. punktā.

Lauku attīstības jomā pēdējā gada progresa ziņojuma pārbaude nekavē slēgšanas procesu. Atlikumu var izmaksāt, kad visi pārskati ir noskaidroti un gada progresa ziņojums ir atzīts par pieņemamu.

81

Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 78. punktā.

82

Dalībvalsts izdevumi vai nu pārsniedz piešķīrumu programmai, vai to nepārsniedz atkarībā no īstenošanas nosacījumiem un pieejas pārpalikuma piemērošanai. Šis lēmums ir jāpieņem pirms attiecināmības beigu datuma, t. i., 2015. gada 31. decembra.

Komisijas kopējā atbilde uz 84. un 85. punktu

Saskaņā ar Regulas Nr. 1083/2006 80. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka saņēmēji pēc iespējas ātrāk un pilnībā saņem visu publiskā ieguldījuma summu. Tas ir vēstījums, ko Komisija slēgšanas semināru laikā nodeva dalībvalstīm. Tas ir risināts 2014.–2020. plānošanas periodā (Regulas Nr. 1303/2013 132. pants, kurā noteikts, ka pārvaldības iestāde atkarībā no sākotnējā un ikgadējo priekšfinansēšanas un starpmaksājumu finansējuma pieejamības nodrošina, ka saņēmējs visu paredzēto attiecināmo publisko izdevumu summu saņem pilnībā un ne vēlāk kā 90 dienu laikā no maksājuma pieprasījuma iesniegšanas).

86

Komisija uzskata, ka 2. izcēluma piemērā minētās dalībvalstis vai nu izmantoja piesardzīgu pieeju savos maksājumos ESF saņēmējiem (atlikuma izmaksa tikai pēc visu izdevumu detalizētas pārbaudes), vai arī veica avansa maksājumus pēc saņēmēju pieprasījuma, kas ļāva netraucēti izpildīt attiecīgos projektus.

Turklāt Komisija norāda, ka ir veikti pasākumi, lai 2014.–2020. gada plānošanas periodā novērstu maksājumu kavēšanos (skat. Komisijas atbildi uz 85. punktu).

89

Pamatnostādņu mērķis ir precizēt Komisijas izpratni par piemērojamajiem noteikumiem, kā arī par tās gaidām, tāpēc pamatnostādnes nevar uzskatīt par papildu prasību. Tās arī sniedz dažus ieteikumus dalībvalstīm, kuru ievērošanai vajadzētu atvieglot slēgšanas procesu. Tādējādi pamatnostādnes dalībvalstīm nodrošina noteikumu labāku konsekvenci un pārredzamību un attiecīgi sniedz dalībvalstīm pārliecību par Komisijas prasībām saistībā ar slēgšanu. Tās veido kopēju izpratni par to, kā Komisija skaidro regulu, kam slēgšanas procesa laikā vajadzētu palīdzēt novērst nesaskaņas starp Komisiju un dalībvalsti. Pamatnostādnes ir saistošas tikai Komisijai, ne dalībvalstīm.

90

Komisija norāda, ka lielākā daļa iestāžu, ar kurām veikta apspriešanās, neuzskata, ka pamatnostādnes nosaka papildu prasības.

Turklāt to punkti nav jaunas prasības, lai arī nolūkā stiprināt pārliecību par dažiem jautājumiem un par likumību un pareizību slēgšanas laikā bija nepieciešams precizēt atsevišķas detaļas.

91

Precizējuma par darbības pabeigšanu un tās funkcionalitāti slēgšanas laikā mērķis (Vispārējās regulas 57. panta nozīmē) ir efektīva ES līdzekļu izmantošana programmās definētajiem mērķiem. Nefunkcionālu projektu koncepcija un risināšana jau ir piemērota 2000.–2006. gada programmu slēgšanā.

Saistībā ar atlikušā riska īpatsvaru slēgšanas pamatnostādnēs ir precizēts, ka revīzijas atzinuma nolūkos, ko slēgšanas laikā sagatavo revīzijas iestāde, tajā var ņemt vērā pirms slēgšanas dokumentu iesniegšanas piemērotās finanšu korekcijas. Komisija pati aprēķina kopējo kļūdu īpatsvaru kopš 2011. gada, un tas ir nosacījums, kas ir jāatrunā gada darbības pārskatos. Tas vēl vairāk samazina riskus slēgšanas laikā un sniedz informāciju par atlikušajiem kļūdu līmeņiem kopējos sertificētajos izdevumos (skat. 91. punktu).

Ideja par iedalījumu posmos slēgšanas pamatnostādnēs ir jau kopš to pirmreizējās pieņemšanas. Projektu iedalījumu posmos pamato vajadzība nodrošināt ieguldījumu nepārtrauktību starp plānošanas periodiem, lai samazinātu mākslīgu ieguldījumu pieprasījuma ciklu (kas izraisa augstas cenas), ko rada 7 gadu plānošanas cikls, un nodrošinātu galvenā mērķa sasniegšanu.

Komisija uzskata, ka slēgšanas pamatnostādnēs pienācīgi ir precizēti konkrētie noteikumi ne tik lielu projektu iedalījumam posmos un tas nesarežģīs slēgšanas procesu.

Attiecībā uz finanšu instrumentiem grozījumu lēmums par Komisijas sagatavotajām slēgšanas pamatnostādnēm neietekmē Regulas Nr. 1083/2006 noteikumus, saskaņā ar kuriem fondu iemaksa finanšu instrumentos ir jāveic ne vēlāk kā līdz 2015. gada 31. decembrim. Tāpēc pamatnostādnes tikai precizē esošos noteikumus. Skatīt arī Komisijas atbildes uz Palātas gada pārskata par 2015. gadu 6.45. punktu un 3. ieteikumu.

Komisijas kopējā atbilde uz 98. un 99. punktu

To termiņu mērķis, kas ieteikti Komisijas slēgšanas pamatnostādnēs kohēzijas jomā, ir palīdzēt dažādajām iestādēm veikt savu darbu noteiktajā laikā.

Par uzdevumu piemērotu sadalījumu un saskaņošanu ar valsts administrāciju ir atbildīgas dalībvalstis.

Komisijas kopējā atbilde uz 100. un 101. punktu

Dalībvalstīm paredzētajā jautājumu un atbilžu dokumentā saistībā ar slēgšanu (98. jautājums) Komisija atzīst, ka pārvaldības iestāde šo laika nobīdi ņem vērā attiecībā uz finanšu instrumentiem, lai sertifikācijas iestādei un revīzijas iestādei ļautu pabeigt darbu plānotajā laikā. Sertifikācijas iestādei tika ieteikts nosūtīt pēdējo starpmaksājuma pieprasījumu (ietverot izdevumus, kas tiks sertificēti slēgšanas laikā) revīzijas iestādei līdz 2016. gada 30. jūnijam, lai tā varētu veikt nepieciešamo revīzijas darbu. Komisija šajā saistībā ir sniegusi konkrētus norādījumus revīzijas iestādēm, piemēram, Homologu grupas sanāksmē, kas 2015. gada septembrī notika Rīgā.

105

Komisija jau pievērš īpašu uzmanību iepriekš paziņotā kļūdu īpatsvara izmaiņu apstiprināšanai. Riskantākām darbības programmām pirms slēgšanas tiek veikts īpašs revīzijas darbs.

Palāta ir pārbaudījusi Komisijas novērtējumu par norādīto kļūdu īpatsvaru gada kontroles ziņojumos, ko valstu iestādes sniedz kopš 2010. gada.

107

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 78. panta 6. punktu iemaksas finanšu instrumentos ir iekļautas maksājuma pieprasījumos Komisijai. Saskaņā ar Komisijas norādījumiem šādi izdevumi vienmēr ir jāiekļauj revīzijas kopā. Turklāt, kā noteikts apstiprinātajā revīzijas metodoloģijā, revīzijas iestādes var veikt tematiskas finanšu instrumentu revīzijas, kas aptver gan fonda veidošanu, gan projektu faktisko īstenošanu, izmantojot darījumu parauga revīziju finanšu starpnieku un/vai galīgo saņēmēju līmenī. Revīzijas iestādēm noslēguma deklarācijas nolūkā būs jāsaņem un jāsniedz apliecinājums ne tikai par darbības programmas veikto iemaksu finanšu instrumentu īstenošanas fondos likumību un pareizību, bet arī par darbības programmas iemaksas izmantošanu notikušajos darījumos, ko īstenojuši galīgie saņēmēji.

Attiecībā uz ELFLA Komisija prasīja sertificējošām struktūrām pēdējā grāmatojumu noskaidrošanā apstiprināt attiecināmos finanšu instrumentu izdevumus.

Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 100. punktā.

108

Lauku attīstības jomā maksājumu aģentūrām un sertificējošām struktūrām pirms turpmāka maksājuma veikšanas ir jāpārbauda iepriekšējā laidiena faktiskā izmantošana. Turklāt pienācīgu īstenošanu un finanšu pareizu pārvaldību nodrošina arī izsmeļošas ziņošanas prasības, kas noteiktas saskaņā ar Regulas Nr. 1303/2013 46. pantu.

Komisijas kopējā atbilde uz 109. un 110. punktu

Saskaņā ar valstu un starptautiskajiem standartiem avansa maksājumus veic līdz ar līguma parakstīšanu. Tādējādi avansa maksājums ir priekšnosacījums darbu un pakalpojumu īstenošanas uzsākšanai.

111

Līgumā paredzētie avansa maksājumi ir attiecināmi tikai tiktāl, cik tos izmaksā saskaņā ar valsts noteikumiem un ierasto tirgus praksi. Tāpēc ir maz ticams, ka to procentuālā daļa ir augsta. Ja tā ir, tam ir ar tirgu saistīts iemesls.

Komisija ir noteikusi, ka avansa maksājumi ir attiecināmi tikai gadījumā, ja attiecīgās īstenošanas fiziskā vērtība ir vismaz līdzvērtīga avansiem slēgšanas laikā. Šis elements ir jāpārbauda jau pārvaldības pārbaudēs. Šajā saistībā valstu iestādēm ir jāpārliecinās, ka maksājumi ir veikti, pamatojoties uz piešķiršanas lēmumu, un ka maksājumi ir radījuši reālus darbus vai pakalpojumus.

Šis jautājums tika precizēts jau 2000.–2006. gada plānošanas periodā.

Revīzijas apliecinājums, ko revīzijas iestādes sniedz slēgšanas laikā, aptver arī līgumā paredzētos avansa maksājumus un to, ka pārvaldības iestādes ir pārbaudījušas to attiecināmību, kā visām revīzijas iestādēm tika atgādināts 2016. gada revīzijas saskaņošanas ikgadējā sanāksmē un Homologu grupas sanāksmē 2016. gada septembrī (skat. 113. punktu).

Komisijas kopējā atbilde uz 114. un 115. punktu

Komisija atgādina, ka par valsts atbalsta pasākumu paziņošanu ir atbildīgas dalībvalstis un ka Komisijas lēmums par lielu projektu nav lēmums par lielā projekta atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.

Tomēr valsts atbalsta paziņojums ir nepieciešams tikai ierobežotam skaitam lielo projektu (paziņojums nav jāveic, piemēram, ja valsts atbalsts nav iesaistīts vai projekts ir Grupu atbrīvojuma regulas vai apstiprinātas atbalsta shēmas darbības jomā).

Turklāt ir jānošķir situācija pirms Leipcigas–Halles sprieduma un pēc tā, kā arī starp 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodiem.

Komisija arī norāda, ka Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts jau pirms 2012. gada beigām oficiālās dienestu apspriedēs apspriedās ar Konkurences ģenerāldirektorātu par lielo projektu lēmumiem, lai arī šādas apspriedes nebija sistemātiskas.

Pēc Leipcigas-Halles sprieduma Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts un Konkurences ģenerāldirektorāts pastiprināja savu sadarbību saistībā ar lielu projektu pieteikumu izvērtēšanu. Komisija uzsver, ka pēdējo gadu laikā tā nav pieņēmusi nevienu lēmumu par ERAF vai Kohēzijas fonda finansējuma apstiprināšanu kādam lielam projektam, attiecībā uz kuru pēc tam būtu pieņemts negatīvs lēmums par valsts atbalsta noteikumiem. Tas liecina, ka ieviestie sadarbības mehānismi praksē darbojas labi.

Secinājumi un ieteikumi

1. ieteikums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam pēc 2020. gada.

Jau ir veikti ievērojami centieni saskaņot ESI fondu noteikumus 2014.–2020. gada periodam gan attiecībā uz ikgadējiem pārskata gadiem, gan uz slēgšanu. Komisija centīsies vēl vairāk saskaņot regulatīvos noteikumus starp fondiem, tostarp attiecībā uz terminoloģiju, apliecinājuma un slēgšanas procesiem, ja vien tas ļauj uzlabot ES fondu pārvaldību un veicina vienkāršāku un efektīvāku īstenošanu dalībvalstīs un reģionos.

Komisija uzskata, ka kārtības saskaņošana lauku attīstībā un kohēzijā nedrīkst vājināt KLP īstenošanas konsekvenci. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem (ELGF un ELFLA)³. Abiem KLP pīlāriem atbilstības noskaidrošana ir nošķirta no ikgadējās finansiālās noskaidrošanas.

Komisijas kopējā atbilde uz 119. un 120. punktu

Lauku attīstības jomā Komisija no dalībvalstīm nav saņēmusi nekādas sūdzības par to, ka nav panākts vēlamais rezultāts. Slēgšana ir finanšu jautājumu nokārtošana. Tas ir atsevišķs process no atbilstības noskaidrošanas.

Saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem (Regulas Nr. 1306/2013 52. pants) atbilstības noskaidrošanas procedūras aptver 24 mēnešu periodu pirms izziņas darba uzsākšanas. Dalībvalstīm ir zināmi sistēmas uzstādījumi. Tās ir nepārprotami informētas par to, uz kuru periodu attiecas katrs izziņas darbs. Arī iepriekšējā plānošanas periodā lauku attīstības jomā pēc 2000.–2006. gada perioda slēgšanas ir pieņemtas finanšu korekcijas. Dalībvalstis neapšaubīja finanšu korekciju lēmumu pieņemšanas laiku.

121

Attiecībā uz KLP izdevumiem, tostarp lauku attīstībā, likumdevējs 2007.–2013. gada periodā ieviesa nošķīrumu starp ikgadējo finanšu noskaidrošanu un slēgšanas procedūrām, no vienas puses, un atbilstības noskaidrošanas procedūru, no otras puses. Šo nošķīrumu apstiprināja arī 2014.–2020. gada periodā. Nošķīrums starp grāmatvedību un likumības un pareizības jautājumiem ir apliecinājis efektivitāti un lietderību.

122

Komisija uzskata, ka šādu īpašu ziņošanu par slēgšanas galīgo rezultātu plānošanas periodam kopumā var veikt attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu kontekstā.

123

Komisija norāda uz atbildēm, ko tā sniedza 40. un 54. punktā.

Kohēzijas politikas jomā gada darbības pārskati sniedz detalizētu informāciju par iekšējiem procesiem, kuru mērķis ir nodrošināt ar notikušajiem darījumiem saistīto likumības un pareizības risku pienācīgu pārvaldību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu un attiecīgo maksājumu nozīmi. Šajā saistībā 2007.–2013. gada periodā kontroles mērķis ir nodrošināt, ka katras programmas kopējais atlikušais risks kopumā nepārsniedz 2 %, pamatojoties uz visiem pieejamajiem revīzijas rezultātiem. 2014.–2020. gada periodā ar regulējumu tiek ieviesta pārskatu ikgadējā pieņemšana un attiecīgi arī likumīgu un pareizu izdevumu bloku ikgadēja pieņemšana Komisijā, kā arī noslēguma īstenošanas ziņojuma pieņemšana par katru programmu kā nosacījums slēguma bilances pieņemšanai.

Attiecībā uz ELFLA 2007.–2013. un 2014.–2020. gada periodā likumdevējs nodrošināja slēgšanu, pamatojoties uz pārskatu ikgadējo finansiālo noskaidrošanu ar iespēju piemērot finanšu korekcijas atbilstības noskaidrošanā pēc slēguma bilances izmaksas. Gada darbības pārskati arī turpmāk sniegs detalizētu informāciju par lauku attīstības pasākumu rezultātiem un ziņojumus par atbilstību, pamatojoties uz ikgadējās finansiālās noskaidrošanas procesiem un atbilstības noskaidrošanas rezultātiem.

Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam pēc 2020. gada.

125

Lauku attīstības jomā Komisija ir izveidojusi procesus, kuru mērķis ir nodrošināt ar notikušajiem darījumiem saistīto likumības un pareizības risku pienācīgu pārvaldību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu un attiecīgo maksājumu nozīmi, lai atlikušais ES budžeta risks nepārsniegtu 2 %.

Izdevumu likumību un pareizību pārbauda atbilstības noskaidrošanas procedūrā, ko veic atsevišķi un neatkarīgi no slēgšanas procesa. Atbilstības noskaidrošanas procedūras rezultātā tiek piemērotas finanšu korekcijas.

Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu lēmumus par atbilstības noskaidrošanu joprojām var veikt pat pēc programmas slēgšanas.

Komisijas kopējā atbilde uz 126. un 127. punktu

Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu tik tiešām nav juridiska pamata, kas Komisijai ļautu slēgšanas galīgā atlikuma maksājumu tieši piesaistīt faktiskajiem sasniegumiem programmas/prioritāro virzienu līmenī.

Tas, ka starp darbības rezultātiem un maksājumiem nav ciešas regulatīvās saiknes nenozīmē, ka netiek veikts programmu novērtējums un darbības rezultātu izvērtēšana.

2014.–2020. gada periodā ieviestais darbības rezultātu satvars radīs saikni starp maksājumiem un tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanu prioritāro virzienu līmenī.

2. ieteikums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam pēc 2020. gada.

Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumi jau nodrošina elementus, kurus Palāta pieprasīja abos ievilkumos.

Attiecībā uz ieteikuma otro daļu par darbības rezultātiem Kopīgo noteikumu regulas 22. panta 7. punkts Komisijai jau ļauj piemērot finanšu korekcijas, ja tā konstatē būtiskas nepilnības ar finanšu rādītājiem, rezultātu rādītājiem un galvenajām īstenošanas darbībām saistīto mērķu, kas ir noteikti darbības rezultātu satvarā, sasniegšanā.

Komisija uzskata, ka dažādu politikas jomu turpmākai saskaņošanai nevajadzētu vājināt sinerģijas, kas radītas abu KLP fondu – ELGF un ELFLA – pārvaldībā. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem (ELGF un ELFLA)⁴.

3. ieteikums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija turpinās pilnīgi pārredzami informēt budžeta lēmējinstitūciju par programmu īstenošanu, tostarp par slēgšanas iznākumu. Tomēr pašlaik tā nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam pēc 2020. gada.

129

Komisijai ir saistošs spēkā esošais tiesiskais regulējums, ko nosaka likumdevējs.

Ņemot vērā, ka daudzu darbību īstenošanai ir vajadzīgi vairāki gadi un ka jebkurā periodā ir sākuma posms un noslēguma posms, divu periodu pārklāšanās ir nenovēršama.

Komisijas dienesti mudināja dalībvalstis palielināt spējas saistībā ar slēgšanu un šajā nolūkā izmantot tehniskās palīdzības piešķīrumus 2007.–2013. vai 2014.–2020. gada periodam.

Slēgšanas process sākās ar sagatavošanos pirms attiecināmības perioda beigām un uzreiz pēc tam jau noritēja pilnā sparā. Faktiski dalībvalstīm bija divi papildu gadi (trīs gadi 2014.–2020. gada programmu gadījumā) savu programmu īstenošanai. Tas ļauj labāk pārvaldīt un apgūt programmas, ņemot vērā, ka daudzgadu projekti ir jāīsteno, samazina spiedienu uz iesaistītajām iestādēm un to noslogojumu, kā arī sekmē labāku pāreju starp periodiem.

130

Komisija ir stingri pārliecināta, ka turpmāka attiecināmības periodu nepārklāšanās ierobežos politikas īstenošanu.

131

Īsāku periodu lauku attīstības jomā var izskaidrot ar to, ka pārskatu sertifikācijas un noskaidrošanas process pastāv jau ilgāk par desmitgadi un principā var apgalvot, ka sertifikācijas struktūras un maksājumu aģentūras izprot prasības.

Komisija uzskata, ka ir vajadzīgs līdzsvars starp administratīvā sloga mazināšanu un izdevumu likumības un pareizības apliecināšanu.

4. ieteikums

Komisija ieteikumu nepieņem.

Komisija ir stingri pārliecināta, ka turpmāka attiecināmības periodu nepārklāšanās ierobežos politikas īstenošanu, samazinās iespēju par daudzgadu projektiem lemt īstenošanas perioda pēdējā gadā, radot papildu administratīvo slogu, un radīs traucējumus pārejā no viena perioda uz nākamo. Attiecībā uz ELFLA tas negatīvi ietekmētu daudzgadu saistību netraucētu īstenošanu vides jomā vai uzņēmējdarbības uzsākšanas projektu netraucētu īstenošanu, pamatojoties uz uzņēmējdarbības daudzgadu plāniem.

133

Komisija uzskata, ka visās ar slēgšanu saistītajās galvenajās jomās ir noteikti konkrēti termiņi.

Kohēzijas politikā galvenās ar slēgšanu saistītās jomas ir īstenošana (uz ko attiecas noslēguma īstenošanas ziņojums), izdevumu likumība un pareizība (uz ko attiecas noslēguma deklarācija un galīgais kontroles ziņojums) un galīgais izdevumu pārskats. Šīm jomām termiņi ir noteikti regulā. Konkrēti, Komisijai ir pieci mēneši laika, lai informētu dalībvalsti par savu atzinumu saistībā ar noslēguma īstenošanas ziņojuma un noslēguma deklarācijas saturu. Attiecībā uz lieliem projektiem 2007.–2013. gada periodā – no tiem vēl ir jāapstiprina mazāk nekā 2 %.

Lauku attīstības jomā galvenie termiņi ir noteikti tiesību aktos (piemēram, dokumentu iesniegšana slēgšanai, galīgais maksājums). Tomēr daži termiņi nav precizēti, tā sniedzot pietiekami daudz laika pienācīga slēgšanas lēmuma un ES budžeta aizsardzības nodrošināšanai.

5. ieteikums

Komisija atzīmē, ka šis ieteikums attiecas uz dalībvalstīm.

6. ieteikums

Komisija ieteikumu pieņem.

Komisija pašlaik gatavo atlikušos lielo projektu lēmumus par 2007.–2013. gada periodu nolūkā, ciktāl iespējams, tos pieņemt līdz 2016. gada beigām. Ir ieviestas procedūras lielo projektu lēmumu pieņemšanai trīs mēnešu laikā, kā ir noteikts regulās. Vēl ir jāapstiprina mazāk nekā 2 % no visiem lielajiem projektiem 2007.–2013. gada periodā.

Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu Komisija ir paātrinājusi lielo projektu apstrādi, kas pašlaik tiek apstiprināti vidēji 110 dienu laikā.

Komisijas kopējā atbilde uz 134. un 135. punktu

Kopumā slēgšanas pamatnostādnes nevar uzskatīt par papildu prasībām, to mērķis ir skaidrot Komisijas izpratni par piemērojamajiem noteikumiem un Komisijas gaidām. Tās arī sniedz dažus ieteikumus dalībvalstīm, kuru ievērošanai vajadzētu atvieglot slēgšanas procesu. Tādējādi pamatnostādnes dalībvalstīm nodrošina noteikumu labāku konsekvenci un pārredzamību un attiecīgi sniedz dalībvalstīm pārliecību par Komisijas prasībām saistībā ar slēgšanu.

Komisija norāda, ka Palāta šādu precizēšanu uzskata par lietderīgu un piemērotu, piemēram, saistībā ar atlikušā riska īpatsvaru (skat. 123. un 135. punktu).

Komisija ir paskaidrojusi savu nostāju par Vispārējās regulas 78. panta 6. punktā sniegto likumīgo iespēju 2007.–2013. gada periodā par attiecināmiem uzskatīt izdevumus par finanšu instrumentiem slēgšanas laikā. Skatīt Komisijas atbildi uz Palātas gada pārskata par 2015. gadu 3. ieteikumu.

Komisija arī norāda uz atbildi, ko tā sniedza 89. punktā.

Komisija uzskata, ka slēgšanas pamatnostādnēs pienācīgi ir precizēti konkrētie noteikumi ne tik lielu projektu iedalījumam posmos un tas nesarežģīs slēgšanas procesu.

137

Komisija uzskata, ka iekšējā sagatavošanās slēgšanai norit labi un nodrošina sekmīgu slēgšanas procesu.

Par uzdevumu piemērotu sadalījumu un saskaņošanu ar valsts administrāciju ir atbildīgas dalībvalstis.

138

Komisija uzsver, ka saistībā ar 2007.–2013. gada perioda slēgšanu nepamatoti samazināta dalībvalstu paziņotā galīgo kļūdu īpatsvara risku mazina gada kontroles ziņojumu sagatavošana un finanšu korekciju īstenošana, ja atlikušais kļūdu īpatsvars ir virs būtiskuma sliekšņa. Komisija rūpīgi analizē un apstiprina kļūdu īpatsvaru, ko revīzijas iestādes ziņo katru gadu un slēgšanas laikā. Šo procesu ir gadu pārskata Palāta.

Komisijas kopējā atbilde uz 139. un 140. punktu

Ir jāņem vērā, ka valsts atbalsta paziņojums ir nepieciešams tikai ierobežotam skaitam lielo projektu (paziņojums nav jāveic, piemēram, ja valsts atbalsts nav iesaistīts vai projekts ir Grupu atbrīvojuma regulas vai apstiprinātas atbalsta shēmas darbības jomā).

Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza uz Īpašā ziņojuma Nr. 24/2016 4. ieteikumu.

Attiecībā uz lielo projektu atbilstības apstiprināšanu valsts atbalsta noteikumiem Komisija ieteikumu noraidīja, jo tā uzskatīja, ka ieteikums ir pretrunā mērķiem, uz kuriem Komisija tiecas savos 2012. gada norādījumos dalībvalstīm – neveikt sistemātiskas atkārtotas pārbaudes projektiem, par kuriem lēmums ir pieņemts pirms minētā datuma, sniedzot dalībvalstīm iespēju ziņot vai neziņot un nodrošinot dalībvalstīm un saņēmējiem stabilitāti attiecībā uz šādu projektu apstrādi.

141

Lauku attīstības jomā Komisija ir informēta, ka finanšu instrumenti, tāpat kā jebkurš cits maksājumu aģentūras pārvaldīts pasākums, ietver neattiecināmu izdevumu paziņošanas risku.

Tomēr Komisija vēlētos uzsvērt, ka tā jau iepriekšējās revīzijās brīdināja dalībvalstis par iespējamiem nepareiziem izdevumiem.

Garantiju fondu slēgšanas revīzijas jau ir plānotas un vajadzības gadījumā var izraisīt finanšu korekcijas.

Saistībā ar to izdevumu attiecināmību, kas ir saistīti ar finanšu instrumentiem un līgumā paredzētajiem avansa maksājumiem, valstu iestādēm jau ir sniegti konkrēti precizējumi par to apliecināšanu slēgšanas laikā.

Kohēzijas politikas jomā Komisija norāda uz atbildēm, ko tā sniedza 100. un 107. punktā.

7. ieteikums

Komisija ieteikumu pieņem.

Saistībā ar to izdevumu attiecināmību, kas ir saistīti ar finanšu instrumentiem un līgumā paredzētajiem avansa maksājumiem, programmu iestādēm jau ir sniegti konkrēti precizējumi par to apliecināšanu slēgšanas laikā.

1“Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) jau ir panākta vērā ņemama sinerģija, saskaņojot un savstarpēji pielāgojot KLP pirmā pīlāra (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) un otrā pīlāra (ELFLA) pārvaldības un kontroles noteikumus. Tālab būtu jāsaglabā ciešā saikne starp ELGF un ELFLA, kā arī dalībvalstīs jau izveidotās struktūras.”

2http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf

3“Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) jau ir panākta vērā ņemama sinerģija, saskaņojot un savstarpēji pielāgojot KLP pirmā pīlāra (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) un otrā pīlāra (ELFLA) pārvaldības un kontroles noteikumus. Tālab būtu jāsaglabā ciešā saikne starp ELGF un ELFLA, kā arī dalībvalstīs jau izveidotās struktūras.”

4“Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) jau ir panākta vērā ņemama sinerģija, saskaņojot un savstarpēji pielāgojot KLP pirmā pīlāra (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) un otrā pīlāra (ELFLA) pārvaldības un kontroles noteikumus. Tālab būtu jāsaglabā ciešā saikne starp ELGF un ELFLA, kā arī dalībvalstīs jau izveidotās struktūras.”

QJ-AB-16-035-LV-E    ISSN 1977-5717

Pēc plānošanas perioda beigām kohēzijas un lauku attīstības programmas ir jāslēdz un jāveic finansiālā noskaidrošana. Slēgšanas procesā gan Komisijai, gan dalībvalstīm ir konkrēti uzdevumi un pienākumi. Šajā revīzijā mēs pārbaudījām, vai slēgšanas noteikumi un procedūras deva pamatu Komisijai un dalībvalstīm slēgt programmas efektīvi un savlaicīgi. Kopumā mēs secinājām, ka Komisijas slēgšanas pamatnostādnes 2007.–2013. gada periodam gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā sniedza dalībvalstīm pienācīgu pamatu, lai tās efektīvi sagatavotu slēgšanai, tomēr mēs apzinājām dažas nepilnības un atsevišķus riskus, kas slēgšanas procesa laikā ir jānovērš. Mēs esam sagatavojuši arī dažus ieteikumus attiecībā uz tiesisko regulējumu pēc 2020. gada.