ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Тел. +352 4398-1

За запитвания: eca.europa.eu/bg/Pages/ContactForm.aspx

Уебсайт: eca.europa.eu

Туитър: @EUAuditors

Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).

Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2017 г.

Print | ISBN 978-92-872-6902-7 | ISSN 1831-0974 | doi:10.2865/894655 | QJ-AB-17-036-BG-C
PDF | ISBN 978-92-872-6936-2 | ISSN 1977-5814 | doi:10.2865/996902 | QJ-AB-17-036-BG-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6930-0 | ISSN 1977-5814 | doi:10.2865/905080 | QJ-AB-17-036-BG-E

© Европейски съюз, 2017 г.

Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?

Безплатни публикации:

•един екземпляр:
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•повече от един екземпляр или постери/карти:
от представителствата на Европейския съюз (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),
от делегациите в страни извън Европейския съюз (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),
като се свържете с услугата Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm), или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).

(*)Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени телефони или от хотели да бъдат таксувани).

Платени публикации:

•чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Събитие | Дата
Приемане на Меморандум за планиране на одита (МПО) / Начало на одита | 15.7.2015
Официално изпращане на проектодоклада до Комисията (или друг одитиран обект) | 9.11.2016
Приемане на окончателния доклад след съгласувателната процедура | 11.1.2017
Получаване на официалните отговори на Комисията (или друг одитиран обект) на всички езици | 10.2.2017

BG
2017

№ 01

Специален доклад

Необходими са повече
усилия за осъществяване
на пълния потенциал на
мрежата „Натура 2000“

(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)

Одитен екип

Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответствието по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи така, че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, проверявания обем приходи или разходи, предстоящите промени, както и политическия и обществения интерес.

Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав I, с ръководител Phil Wynn Owen — член на ЕСП. Този състав е специализиран в областта на устойчивото използване на природните ресурси. Одитът беше ръководен от члена на ЕСП Nikolaos Milionis със съдействието на Ioulia Papatheodorou — ръководител на неговия кабинет, Kristian Sniter — аташе в кабинета, Colm Friel — главен ръководител, Emese Fésűs — ръководител на задача и Laure Gatter —заместник-ръководител на задача. В одитния екип участваха Rogelio Abarquero Grossi, Oana Dumitrescu, Florin-Alexandru Farcas, Paulo Faria, Maria Luisa Gómez-Valcárcel, Maria del Carmen Jimenez, Mircea-Cristian Martinescu, Aino Nyholm, Joachim Otto, Zoltán Papp, Anne Poulsen, Bruno Scheckenbach, Matteo Tartaggia, Diana Voinea, Anna Zalega, Дилянка Железарова и Paulina Zielinska-Suchecka. Michael Pyper подпомогна изготвянето на текста на доклада.

От ляво на дясно: L. Gatter, P. Zielinska-Suchecka, J. Otto, O. Dumitrescu, C. Friel, F.-A. Farcas, E. Fésűs, M. Pyper, N. Milionis, Д. Железарова, A. Zalega.

Съдържание

Съкращения

Речник

Кратко изложение

Въведение

Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.

Мрежата „Натура 2000“

Организация на „Натура 2000“

Отговорности

Финансиране

Обхват и подход на одита

Констатации и оценки

Държавите членки не управляват достатъчно добре мрежата „Натура 2000“

Координацията между органите и заинтересованите страни в държавите членки не е достатъчно развита

Необходимите консервационни мерки твърде често са забавяни или неправилно определяни от държавите членки

Посетените държави членки не са извършили подходящи оценки на проектите, които оказват въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“

Комисията е наблюдавала активно прилагането на „Натура 2000“

Фондовете на ЕС не са добре мобилизирани в подкрепа на управлението на мрежата „Натура 2000“

Рамките за приоритетни действия съдържат ненадеждно описание на разходите за мрежата „Натура 2000“

Програмните документи за периода 2014—2020 г. на различните фондове на ЕС не отразяват напълно установените нужди в рамките за приоритетни действия

Схемите за финансиране на ЕС не са достатъчно съобразени с целите на защитените зони по „Натура 2000“

Системите за мониторинг и докладване не са достатъчни, за да предоставят изчерпателна информация за ефективността на мрежата „Натура 2000“

Липсва система от конкретни показатели за изпълнението на мрежата „Натура 2000“

Изпълнението на плановете за наблюдение на „Натура 2000“ е незадоволително

Непълните и непоследователни данни намаляват ефективността на мониторинга на местообитанията и на видовете

Заключения и препоръки

Приложение

Отговор на Комисията

Съкращения

7РП: Седма рамкова програма за научни изследвания

LIFE: L‘Instrument financier pour l‘environnement (Финансов инструмент за околна среда)

REFIT: Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка

ЕАОС: Европейска агенция за околна среда

ЕЗФРСР: Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

ЕС: Европейски съюз

ЕСФ: Европейски социален фонд

ЕФМДР: Европейски фонд за морско дело и рибарство

ЕФР: Европейски фонд за рибарство

ЕФРР: Европейски фонд за регионално развитие

ЗЗО: Зони от значение за Общността

ИКТ: Информационни и комуникационни технологии

КБР: Конвенция за биологичното разнообразие

КООНБР: Конвенция на ООН за биологичното разнообразие

КФ: Кохезионен фонд

МСП: Малки и средни предприятия

НПО: Неправителствена организация

ОП: Оперативни програми

ОСП: Обща селскостопанска политика

ПО: Подходяща оценка

ПРСР: Програма за развитие на селските райони

РПД: Рамки за приоритетни действия

СЗЗ: Специални защитени зони

СКЗ: Специални консервационни зони

СФД: Стандартни формуляри за данни

ЮНЕСКО: Организация за образование, наука и култура на ООН

Речник

„Натура 2000“: Най-голямата екологична мрежа от защитени зони в света, която обхваща 18 % от сухоземната територия на ЕС, както и големи морски райони. „Натура 2000“ е ключов елемент от стратегията на ЕС за спиране на загубата на биологично разнообразие и предоставяне на екосистемни услуги до 2020 г.¹ Целта на мрежата е запазването на съответните типове естествени местообитания и местообитанията на видовете или където е подходящо, възстановяването на благоприятния природозащитен статус в техния естествен район на разпространение².

REFIT и проверка за пригодност: Като част от своята политика за интелигентно регулиране Комисията е инициирала програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT). Целта е да се опрости законодателството на ЕС и да се намалят регулаторните разходи, като по този начин се допринесе за създаването на ясна, стабилна и предвидима регулаторна рамка. През първите етапи на тази програма Комисията е извършила преглед на цялото законодателство на ЕС и е взела решение за последващи действия, едно от които е „проверка за пригодност“. В нея се включва всеобхватна оценка на политиките, която има за цел да прецени дали регулаторната рамка за определен сектор на политика е подходяща за целта.

Биоразнообразие или биологично разнообразие: В член 2 от Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие (КООНБР) „биологично разнообразие“ се определя като „многообразието между живите организми от всички източници, включително сухоземни, морски и други водни екосистеми, и екологичните комплекси, към които принадлежат; това включва разнообразие в рамките на отделния вид, между видовете и в екосистемите“.

Влошаване на състоянието: В член 6, параграф 2 от Директивата за местообитанията и член 4, параграф 4 от Директивата за птиците се предвижда, че държавите членки трябва да вземат подходящи мерки за избягване на влошаването на състоянието на естествените местообитания на видовете, както и обезпокояването на видовете в защитените зони по „Натура 2000“.

Големи проекти: „Големите проекти“ обикновено са широкомащабни инфраструктурни проекти в областта на транспорта, околната среда и други сектори като култура, образование, енергетика или информационни и комуникационни технологии (ИКТ). Когато общата стойност на тези проекти, финансирани по Европейския фонд за регионално развитие и/или Кохезионния фонд през програмния период 2007—2013 г. надхвърля 25 млн. евро (за проекти в областта на околната среда) или 50 млн. евро (за други области), те подлежат на оценка и на специално решение от страна на Европейската комисия. Преди даден голям проект да бъде одобрен се проверява неговата съгласуваност с другите политики на ЕС (в т.ч. с „Натура 2000“). За програмния период 2014—2020 г. Комисията се подпомага от независими експерти.

Доклад за състоянието на природата: На всеки шест години от държавите членки се изисква да представят доклад пред Европейската комисия относно природозащитния статус на видовете и местообитанията, защитени съгласно директивите за опазване на природата³, които присъстват в тяхната територия. Впоследствие Комисията обединява всички данни с помощта на Европейската агенция за околна среда, за да провери тяхното състояние в целия ЕС. Резултатите се публикуват от Комисията в доклад, озаглавен „Състояние на природата в ЕС“.

Естествени местообитания: Сухоземни или акваториални области, обособени на базата на географски, абиотични и биотични особености, изцяло естествени или отчасти естествени⁴.

Зона от значение за Общността (ЗЗО): Територия, която допринася в значителна степен за съхраняването на естественото местообитание, посочено в Директивата за местообитанията, или за неговото възстановяване до благоприятен природозащитен статус. ЗЗО може да допринесат в значителна степен и за съгласуваността на мрежата „Натура 2000“ и/или за запазването на биологичното разнообразие на съответния биогеографски район или райони.

Компенсаторни мерки: Мерки, отнасящи се до даден проект или план, които имат за цел да компенсират конкретно неговото отрицателно въздействие върху съответния вид или местообитание, за да се запази цялостната екологична кохерентност на „Натура 2000“. Компенсаторните мерки се предприемат независимо от въпросния проект (включително всички свързани смекчаващи мерки) и се използват единствено като „крайно средство“, когато другите гаранции, предвидени от директивата, са неефективни и въпреки това реализирането на проекта/плана⁵, който има отрицателно въздействие върху територия от „Натура 2000“, е разрешено.

Консервационни мерки и планове за управление: Консервационните мерки са положителни проактивни мерки, които имат за цел да допринесат за постигането на благоприятен природозащитен статус на видовете/местообитанията, представени на определена територия. Въпреки че не са задължителни, плановете за управление са най-често използваната възможност за определяне на природозащитни цели, заедно с необходимите мерки за тяхното постигане.

Опазване: Серия от мерки, които се изискват за запазване или възстановяване на естествените местообитания и популациите на диви животински и растителни видове в благоприятно състояние по смисъла на Директивата за местообитанията⁶.

Подходяща оценка: В член 6, параграф 3 от Директивата за местообитанията се предвижда плановете или проектите, които може да окажат значително влияние върху дадена защитена зона, да се подлагат на проверка, за да се оцени въздействието им от гледна точка на целите на съхраняването на тази територия.

Природозащитен статус на вид (състояние на запазване на вид): В член 1, буква и) от Директивата за местообитанията природозащитният статус (състоянието на запазване) на даден вид се определя като „съвкупността от въздействия, които могат дългосрочно да повлияят върху разпространението и гъстотата на популациите на съответните видове“ в рамките на определена територия. Природозащитният статус се счита за „благоприятен“, ако:

οвъз основа на данните за динамиката на популацията на вида може да се приеме, че този вид се поддържа като жизнеспособен елемент на естественото си местообитание и ще продължи да бъде такъв в дългосрочен аспект, и

οестественият район на разпространение на този вид нито намалява, нито е вероятно да намалее в обозримо бъдеще, и

οналице е и вероятно ще продължава да бъде налице достатъчно голямо местообитание, което може в дългосрочен аспект да поддържа популацията на този вид.

Природозащитни цели (цели на опазването): Природозащитна цел или цел на опазването е обща цел, поставена за видовете и/или за типовете местообитания, за които е определена защитена територия, за да може тази територия да допринесе за поддържането или постигането на благоприятен природизащитен статус на тези местообитания и видове на национално и биогеографско равнище или на равнището на ЕС.

Производство за установяване на нарушение: Член 258 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) дава на Комисията, в качеството ѝ на пазител на Договорите, правомощия да предприема правни действия срещу държава членка, която не изпълнява своите задължения съгласно правото на ЕС.

Рамка за приоритетни действия (РПД): Средство за планиране, което се изисква съгласно член 8, параграф 4 от Директивата за местообитанията. Основната ѝ цел е да даде цялостна представа за необходимите мерки за прилагане на мрежата „Натура 2000“, като ги отнесе към съответните фондове на ЕС и посочи техните нужди от финансиране⁷.

Смекчаващи мерки: Мерки, които имат за цел да се сведе до минимум или дори да се премахне евентуалното отрицателно въздействие върху една територия от даден план или проект. Тези мерки са неразделна част от спецификациите на даден план или проект⁸.

Специална защитена зона (СЗЗ): Сухоземна или акваториална област, определена от държавите членки в съответствие с член 4 от Директивата за птиците, в която се предприемат специални консервационни мерки, за да се защитят специфични видове птици и техните местообитания.

Специална консервационна зона (СКЗ): Зона от значение за Общността, определена от държавите членки, в която се предприемат консервационни мерки за опазване или възстановяване на благоприятния природозащитен статус на естествените местообитания и/или популации на видовете, за които тя е определена.

Стандартен формуляр за данни (СФД): Формуляр, който се изготвя в съответствие с член 4, параграф 1 от Директивата за местообитанията с цел да се установи списък на зоните от значение за Общността. Във формуляра се вписва информация за отделните територии във формат, определен от Комисията в съгласие с държавите членки, включително картографско представяне на територията, нейното обозначение, географско положение, големина, както и данните от оценката на националните органи на относителното значение на областта за местообитанията и видовете, обхванати от директивата.

1Специален доклад 12/2014 „Ефективно ли е финансирането по ЕФРР на проекти, пряко насърчаващи биологичното разнообразие съгласно стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.?“ (http://eca.europa.eu).

2Член 3 от Директива 92/43/ЕИО.

3Съгласно член 12 от Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (Директива за птиците) (OB L 20, 26.1.2010 г., стр. 7) и член 17 от Директивата за местообитанията.

4Член 1, буква б) от Директива 92/43/ЕИО.

5Ръководство относно член 6, параграф 4 от Директива 92/43/ЕИО за местообитанията, 2007/2012, Европейска комисия.

6Член 1 от Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).

7SEC(2011) 1573 окончателен от 12 декември 2011 г., „Финансиране на „Натура 2000“ – инвестиране в „Натура 2000“: ползи за природата и хората“, стр. 11.

8Ръководство относно член 6, параграф 4 от Директива 92/43/ЕИО за местообитанията.

Кратко изложение

I

Загубата на биологично разнообразие е едно от основните екологични предизвикателства, пред които е изправен ЕС. Основен елемент от стратегията на ЕС за спиране на загубата на биологично разнообразие и подобряване на състоянието на местообитанията и видовете до 2020 г. е мрежата „Натура 2000“, създадена с директивите за птиците и за местообитанията. Тези директиви предоставят обща рамка за опазване на природата в държавите членки. Мрежата „Натура 2000“ обхваща над 18 % от сухоземната територия и над 6 % от морската територия на ЕС и включва над 27 000 защитени зони в цяла Европа, които защитават разнообразни местообитания и видове. В защитените зони по „Натура 2000“ не се изключва социално-икономическа дейност, но държавите членки трябва да гарантират, че няма да настъпи влошаване на състоянието на зоните и да предприемат необходимите консервационни мерки за защита на целевите видове и местообитания или за възстановяването им до благоприятен природозащитен статус.

II

Целта на одита на Сметната палата беше да отговори на въпроса „Приложена ли е правилно мрежата „Натура 2000“?“ Това означаваше да се провери дали мрежата се управлява, финансира и наблюдава по подходящ начин. Сметната палата извърши одитната си дейност в Комисията и в пет държави членки, като по този начин обхвана повечето биогеографски райони в Европа. Сметната палата посети 24 защитени зони по „Натура 2000“, извърши анкетно проучване в държавите членки и се консултира с различни групи заинтересовани страни.

III

Като признава важната роля, която играе „Натура 2000“ за опазването на биологичното разнообразие, Сметната палата стигна до заключението, че пълният потенциал на мрежата не е реализиран. Ще бъде необходим значителен напредък от страна на държавите членки и повече усилия от страна на Комисията, за да се постигне по-голям принос за изпълнението на амбициозните цели на стратегията на ЕС за биологично разнообразие до 2020 г.

IV

Държавите членки не управляват достатъчно добре мрежата „Натура 2000“. Координацията между съответните органи, заинтересованите страни и съседните държави членки не е достатъчно развита. Необходимите консервационни мерки твърде често са забавяни или неправилно определяни. Посетените държави членки не са извършили подходящи оценки на проектите, които оказват въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“. Въпреки че Комисията е наблюдавала активно прилагането на „Натура 2000“ от държавите членки, имало е възможности за подобряване на разпространението на нейните насоки за държавите членки. Комисията е разгледала голям брой жалби по отношение на „Натура 2000“, като обикновено е намирала решения заедно с държавите членки, но при необходимост е започвала и производства за установяване на нарушение.

V

Средствата на ЕС не са добре мобилизирани в подкрепа на управлението на мрежата „Натура 2000“. Подходът на ЕС е да използва съществуващите фондове на ЕС за финансиране на прилагането на мрежата „Натура 2000“. Използването на тези фондове за мрежата е в компетенцията на държавите членки. Сметната палата установи, че липсва на надеждна информация за разходите, свързани с мрежата, и за нейните нужди от финансиране от бюджета на ЕС. Рамките за приоритетни действия (РПД) представят непълна картина на реалното финансиране от ЕС до 2013 г., както и на планираното разпределение на средствата за периода 2014—2020 г. В плановете за управление рядко се дава пълна оценка на разходите на равнището на защитените зони. Програмните документи за периода 2014—2020 г. на различните фондове на ЕС, използвани за финансиране на мрежата (по-специално ЕЗФРСР и ЕФРР), не отразяват напълно нуждите от финансиране и Комисията не е разгледала тези недостатъци по структуриран начин. Схемите на ЕС за финансиране не са достатъчно съобразени с целите на защитените зони по „Натура 2000“.

VI

Системите за мониторинг и докладване за „Натура 2000“ не са достатъчни, за да предоставят изчерпателна информация за ефективността на мрежата. Липсва система от конкретни показатели за използването на средства от ЕС за мрежата. Съществуват показатели на равнището на програмите за финансиране (например ЕЗФРСР), но те са свързани с общите цели за биологично разнообразие и са насочени по-скоро към крайните продукти, а не към резултатите по отношение на опазването, постигнати от мрежата „Натура 2000“. На равнището на защитените зони плановете за мониторинг често не са включени в документите за управление, а когато са включени, или не са достатъчно подробни, или не са обвързани със срокове. Стандартните формуляри за данни – които съдържат основни данни за характеристиките на защитената зона – обикновено не се актуализират след проведените дейности по мониторинг. В докладваните данни от държавите членки за периодичния доклад за „Състоянието на природата“ на Комисията се посочват тенденции в природозащитния статус, но твърде често те са непълни и съпоставимостта продължава да бъде предизвикателство.

VII

Сметната палата отправя редица препоръки към Комисията и държавите членки с цел да помогне да се постигне пълно прилагане на директивите за природната среда, като се изясни финансовата и счетоводната рамка на „Натура 2000“ и се постигне по-добро измерване на постигнатите резултати по „Натура 2000“.

Въведение

Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.

01

Терминът „биологично разнообразие“, или „биоразнообразие“, се отнася до разнообразието на живота на Земята. Биологичното разнообразие е от съществено значение за поддържането на здрави екосистеми, които ни осигуряват основните природни ресурси и услуги, от които се нуждаем, за да живеем добре. През май 2011 г. Европейската комисия прие стратегия, която има за цел „да спре загубата на биологично разнообразие и влошаването на услугите от екосистемите в ЕС до 2020 г., да ги възстанови, доколкото това е възможно, като се увеличи приносът на ЕС за спиране на загубата на биологично разнообразие в световен мащаб“⁹. Стратегията беше приета, след като ЕС не успя да постигне целта си за биологично разнообразие за 2010 г. въпреки подробния план за действие. Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. е в съответствие с поетите ангажименти от ръководителите на ЕС през март 2010 г. на Десетата конференция на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие в Нагоя¹⁰.

02

За да се постигне напредък в изпълнението на водещата цел за спиране на загубата на биоразнообразие до 2020 г., в стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. се поставят шест общи цели, които включват 20 дейности. Докладът на Сметната палата е насочен към първата цел, която е свързана с „мрежата „Натура 2000“ и пълното прилагане на директивите за птиците¹¹ и местообитанията¹², широко известни като директивите за природната среда. Те определят мрежата „Натура 2000“ като „единна европейска екологична мрежа на специалните защитени зони“¹³ с цел да се позволи запазването на съответните типове естествени местообитания и местообитанията на видовете, или, където е подходящо, възстановяването на благоприятен природозащитен статус в техния естествен район на разпространение. Задачата на първата цел на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. е „да спре влошаването на състоянието на всички видове и местообитания, включени в законодателството на ЕС за природата, и да постигне значително и измеримо подобрение в състоянието им така, че в сравнение с настоящите оценки до 2020 г.: (i) броят на оценките, показващи подобрен природозащитен статус съгласно директивата за местообитанията да се увеличи със 100 % за местообитанията и с 50 % за видовете; и (ii) броят на оценките, показващи сигурен или подобрен статус съгласно директивата за птиците да се увеличи с 50 %.“ Тази първа цел включва четири дейности:

οЗавършване на изграждането на мрежата „Натура 2000“ и гарантиране на добро управление.

οОсигуряване на адекватно финансиране за териториите от „Натура 2000“.

οПовишаване на осведомеността и участието на заинтересованите страни и подобряване на прилагането.

οПодобряване и рационализиране на мониторинга и отчетността.

03

В средносрочната оценка на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие, публикувана от Комисията през октомври 2015 г., се заключава, че въпреки постигнатия сериозен напредък от 2011 г. насам в изпълнението на дейностите по цел 1, най-важните предизвикателства остават завършването на морската мрежа по „Натура 2000“, осигуряването на ефективно управление на защитените зони по „Натура 2000“, както и обезпечаването на необходимите финансови средства за подкрепа на мрежата „Натура 2000“.

04

Освен това в последния си доклад¹⁴ за състоянието и тенденциите при типовете местообитания и видовете, обхванати от директивите за птиците и за местообитанията, Комисията заключава, че „съществуват категорични свидетелства, че мрежата „Натура 2000“ има ключова роля за стабилизиране на местообитанията и видовете, намиращи се в неблагоприятно състояние, особено когато необходимите мерки за опазване са приложени в достатъчна степен. […] При все това цялостното състояние на видовете и местообитанията в ЕС не се е променило значително в периода 2007—2012 г., като редица местообитания и видове се намират в неблагоприятно състояние и за голяма част от тях се отчита допълнително влошаване“.

05

Като част от своята процедура по програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT) Комисията започна „проверка за пригодност“ през февруари 2014 г., за да оцени ефективността и уместността на законодателството за природата. На 20 ноември 2015 г. Комисията организира конференция, на която консултантите представиха предварителните си констатации¹⁵, но проверката за пригодност на Комисията не беше приключила до завършването на одитната дейност на Сметната палата през септември 2016 г. В тези предварителни резултати се посочва, че въпреки постигнатия значителен прогрес в прилагането на „Натура 2000“ е необходим по-голям напредък в области като разработването на консервационни мерки и подходящи механизми за финансиране.

Мрежата „Натура 2000“

06

Мрежата „Натура 2000“¹⁶ е централен елемент на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие. В директивите за птиците и за местообитанията се предоставя обща рамка на ЕС, която определя стандарта за опазване на природата в отделните държави членки. Мрежата включва зони от значение за Общността, които следва да бъдат определени от държавите членки като специални консервационни зони не по-късно от шест години след посочването им за зони от значение за Общността съгласно Директивата за местообитанията. Тя включва също и специални защитени зони, класифицирани съгласно Директивата за птиците. Мрежата „Натура 2000“ обхваща над 18 % от сухоземната територия и над 6 % от морската територия на ЕС. Тя включва над 27 000 защитени зони (вж. каре 1), които обхващат повече от 1 млн. квадратни километра сухоземно и водно пространство¹⁷ (вж. фигура 1).

Фигура 1

Защитени зони по „Натура 2000“ в ЕС

Бележка: В периода на докладване (2012 г.) не са включени зоните, добавени при присъединяването на Хърватия към ЕС през 2013 г.

Източник: Европейска агенция за околна среда, „Състояние на природата в ЕС“, Технически доклад № 2/2015, стр. 120.

Каре 1

Какво представляват защитените зони по „Натура 2000“?

Европа има разнообразен климат, ландшафт и култури, а следователно и висока степен на биологично разнообразие. „Натура 2000“ е съответстващо многообразна европейска мрежа от райони, в която естествените местообитания и видовете в Европейския съюз са защитени. Мрежата защитава около 230 типа естествени местообитания и близо 1 200 животински и растителни вида с признато общоевропейско значение, както и около 200 вида птици. От малки зони, представляващи подземни пещери, до големи територии, обхващащи стотици хиляди хектара гори, от пристанища до зони с дива природа, до обработвани земи, древни открити мини и военни бази, защитените зони по „Натура 2000“ могат да се различават значително по своята големина и характер.

Много зони са защитени както съгласно Директивата за птиците, така и съгласно Директивата за местообитанията, като голяма част са защитени и чрез друг специален национален или международен статут, като например национални паркове и биосферни резервати на Организацията за образование, наука и култура на ООН (ЮНЕСКО).

Като цяло 46 % от мрежата „Натура 2000“ са покрити от гори, 38 % от аграрни екосистеми и 11 % от екосистеми от постоянно затревени площи, 16 % от степно-храстови екосистеми, 11 % от влажни зони и езера, като мрежата включва също и реки и крайбрежни екосистеми¹⁸. Допълнителна информация за броя и площта на защитените зони във всяка държава членка е включена в таблица 1 от приложението.

Снимка 1 — Местообитания на прилепи

Снимка 2 — Местообитания на мечки

Източник: ЕСП, Местообитания на прилепи в защитена зона 1, Полша, и на кафяви мечки в зона 3, Румъния.

Организация на „Натура 2000“

Отговорности

07

Комисията наблюдава прилагането от държавите членки на директивите за птиците и за местообитанията. При одобряването на програмите за финансиране на държавите членки за фондовете на ЕС през периода 2014—2020 г. тя е проверила до каква степен предложените мерки и финансиране са съгласувани с нуждите и целите на мрежата „Натура 2000“, описани в рамките за приоритетни действия. Комисията издава насоки, за да подпомогне държавите членки при прилагането на мрежата „Натура 2000“. Тя организира Биогеографския процес — форум за сътрудничество, който обхваща различните биогеографски райони¹⁹ (вж. фигура 2) и включва семинари, симпозиуми и дейности за сътрудничество. Комисията също така разглежда жалби във връзка с прилагането на директивите и управлението на защитените зони в държавите членки. Когато дадена държава членка не изпълнява задълженията си съгласно директивите за природната среда, Комисията може да започне производство за установяване на нарушение срещу нея.

08

Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) и нейният Европейски тематичен център по биологично разнообразие предоставят техническа и научна подкрепа на Комисията по отношение на обозначаването на защитените зони по „Натура 2000“, като предоставят информация за мрежата посредством справочния портал за „Натура 2000“ (база данни, която съдържа специфична за зоните информация в стандартни формуляри за данни (СФД). ЕАОС издаде втория си доклад за състоянието на природата през 2015 г. и той обхваща шестгодишния период от 2007 до 2012 г. включително. Този доклад²⁰, основан на официално докладваната информация от държавите членки съгласно член 17 от Директивата за местообитанията и член 12 от Директивата за птиците, представя цялостна картина на природозащитния статус и тенденциите при защитените видове и местообитания, обхванати от директивите. Агенцията работи с други експерти на Комисията и държавите членки, за да разработи насоки относно докладването.

Фигура 2

Биогеографски райони в Европа

Източник: Европейска агенция за околната среда (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/biogeographical-regions-in-europe-1).

09

Държавите членки са отговорни за определянето, управлението и финансирането на мрежата от защитени зони „Натура 2000“. От тях се изисква да подготвят и прилагат консервационни мерки за поддържане или възстановяване на защитените местообитания и видове до благоприятен природозащитен статус. Това включва избягването на значително обезпокояване на защитените видове и увреждане на защитените местообитания, за които са определени съответните зони. Отговорността за наблюдението на природозащитния статус на местообитанията и видовете може да се поеме от национален орган (както е във Франция, Румъния и Полша) или да бъде възложена на регионалните органи (както е в Германия и Испания).

10

Всеки проект, който би могъл да окаже значително въздействие върху дадена защитена зона по „Натура 2000“, поотделно или във взаимодействие с други проекти („кумулативни въздействия“), трябва да бъде подложен на „подходяща оценка“²¹, за да се оцени въздействието му върху територията от гледна точка на природозащитните цели за тази територия. Смекчаващите мерки за намаляване на отрицателното въздействие върху околната среда по принцип са част от проекта и се проверяват като част от оценката. Компетентните органи могат да одобрят проекта, след като се убедят, че той няма да има отрицателно влияние върху целостта на съответната територия.

Снимка 3 — Смекчаващи мерки за дивите животни

Източник: ЕСП, Пример за смекчаваща мярка, която позволява на дивите животни да преминават под магистрала, Зона 2, Румъния.

11

При изключителни обстоятелства осъществяването на даден план или проект може да бъде разрешено въпреки отрицателната оценка, при условие че няма алтернативни решения и се счита, че планът или проектът е от по-висш обществен интерес. В тези случаи държавите членки трябва да предприемат подходящи мерки, за да компенсират въздействието върху околната среда и да осигурят защита на цялостната съгласуваност на „Натура 2000“. Те следва също така да информират Комисията за предприетите компенсаторни мерки.

12

По принцип Комисията няма думата при одобряването на проектите, освен в случай на големи проекти, съфинансирани от ЕС, за които държавите членки трябва да представят предложения на Комисията²². „Големите проекти“ обикновено са широкомащабни инфраструктурни проекти, свързани с транспорта, околната среда и други области като култура, образование, енергетика и т.н. Когато общата стойност на тези проекти, финансирани по Европейския фонд за регионално развитие и/или Кохезионния фонд през програмния период 2007—2013 г. надхвърля 25 млн. евро (за проекти в областта на околната среда) или 50 млн. евро (за други области), те подлежат на оценка и на специално решение от страна на Европейската комисия. Преди големите проекти да могат да бъдат одобрени, необходимо е да се провери тяхната съгласуваност с другите политики на ЕС, включително с „Натура 2000“. Комисията също така оценява включените в проекта специални мерки за смекчаване или компенсиране на отрицателното му въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“. Комисията може да извърши последващи проверки на изпълнението на смекчаващите мерки. Предложенията трябва да съдържат анализ на въздействието на големия проект върху околната среда, включително и аспектите, свързани с „Натура 2000“. Комисията оценява големия проект по отношение на неговата съгласуваност с приоритетите на съответната оперативна програма, приноса му за постигане на целите по тези приоритети и неговото съответствие с другите политики на ЕС.

Финансиране

13

Подходът на ЕС към финансирането за прилагането на мрежата „Натура 2000“ последователно²³ се е изразявал в това да се използват съществуващите фондове на ЕС (главно от Общата селскостопанска политика (ОСП) и структурните фондове и Кохезионния фонд²⁴), вместо да се разработват специфични инструменти за финансиране (вж. също таблица 5 от приложението). Средствата за „Натура 2000“ не се заделени целево в рамките на различните секторни програми за финансиране, а вместо това съществуват възможности за подпомагане на „Натура 2000“ като част от подкрепата за биологичното разнообразие в рамките на всеки от съответните фондове на ЕС²⁵. Съществено изключение е финансовият инструмент LIFE²⁶ (функциониращ от 1993 г.), който, макар и малък, включва средства, предназначени специално за редица действия по „Натура 2000“. Този инструмент се управлява пряко от Комисията. Защитените зони по „Натура 2000“ също така се финансират пряко от държавите членки, от международни донори и от частни фондове. През 2010 г.²⁷ в доклад, възложен от Комисията, общите годишни разходи за управление на мрежата „Натура 2000“ бяха оценени на 5,8 млрд. евро. По-малко от 20 %²⁸ от тази сума е финансирана от ЕС през програмния период 2007—2013 г.

14

Държавите членки, с подкрепата на Комисията, са изготвили рамки за приоритетни действия (РПД) като стратегически инструмент за планиране, за да определят нуждите от финансиране и приоритетите на „Натура 2000“ на национално и регионално равнище и да улеснят тяхното интегриране в различните инструменти за финансиране на ЕС. РПД имат за цел да подпомагат държавите членки при изготвянето на техните стратегически/програмни документи (например споразумения за партньорство, програми за развитие на селските райони и оперативни програми) и да улесняват съгласуването им с финансирането на „Натура 2000“.

15

Първата процедура на РПД се състоя през 2012 г. Комисията предостави на държавите членки формуляр за РПД, частично попълнен въз основа на наличните данни, и поиска от тях да проверят и допълнят данните. Договореният формуляр за РПД включва общо описание на мрежата на регионално или национално равнище в държавата членка, описание на състоянието на местообитанията и видовете и описание на административните правила за управление на мрежата. Важна част от РПД е свързана с настоящия опит на държавите членки с използването на средства от ЕС, за да се получи обща представа за значението на тези средства за инвестициите в „Натура 2000“ през програмния период 2007—2013 г. Държавите членки също така трябваше да определят своите стратегически консервационни приоритети за програмния период 2014—2020 г. и съответните ключови мерки за тяхното постигане, както и планираните механизми за мониторинг и оценка.

9COM(2011) 244 окончателен от 3 май 2011 г., „Нашата застраховка живот, нашият природен капитал: стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“, стр. 2.

10Решение, прието на Конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие на нейната десета среща, X/2. Стратегически план за биологичното разнообразие за периода 2011—2020 г. и целите за биологичното разнообразие от Аичи, UNEP/CBD/COP/DEC/X/2, 29 октомври 2010 г.

11Директива 2009/147/ЕО.

12Директива 92/43/ЕИО.

13Член 3 от Директива 92/43/ЕИО.

14COM(2015) 219 окончателен от 20 май 2015 г. „Доклад на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно състоянието на природата в Европейския съюз“. Този доклад представлява резюме на подробния доклад от Европейската агенция за околна среда: Технически доклад № 2/2015 на ЕАОС – „Състояние на природата в ЕС: Резултати от докладите съгласно директивите за природната среда за 2007–2012 г.“ (http://www.eea.europa.eu/publications/state-of-nature-in-the-eu).

15Проучване за оценка за подпомагане на проверката за пригодност на директивите за птиците и за местообитанията, ПРОЕКТ – Предварителни констатации за Конференцията за проверката за пригодност от 20 ноември 2015 г.

16В настоящия доклад терминът „Натура 2000“ се отнася до мрежата от защитени зони по „Натура 2000“, посочена в член 3, параграф 1 от Директива 92/43/ЕИО.

17Европейска комисия, „Барометър за „Натура 2000“, юли 2016 г.

18Доклад на ЕАОС № 5/2012, Protected areas in Europe - an overview (Преглед на защитените зони в Европа), стр. 77 (http://www.eea.europa.eu/publications/protected-areas-in-europe-2012). Следва да се отбележи, че различните класификации, използвани за определяне на вида екосистема, се припокриват. Някои системи от постоянно затревени площи например са също и аграрни екосистеми. Това означава, че простото сумиране на данните ще доведе до „двойно преброяване“ на някои територии.

19В Европа има 11 признати биогеографски района, девет от които са в ЕС. Те се използват, за да се опишат типовете местообитания и видовете, които живеят при сходни условия в различните държави: Алпийски, Анадолски, Арктически, Атлантически, Черноморски, Бореален, Континентален, Макаронезийски, Средиземноморски, Панонски и Степен.

20Технически доклад № 2/2015 на ЕАОС. Комисията обобщава този доклад в своя доклад „Състояние на природата“.

21Член 6, параграф 3 от Директива 92/43/ЕИО.

22За ЕФРР и Кохезионния фонд – въз основа на членове 39 и 40 от Регламент (EO) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) № 1260/1999 (OB L 210, 31.7.2006 г., стр. 25) за периода 2007—2013 г. и въз основа на членове 100–103 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за ЕФРР, ЕСФ, КФ, ЕЗФРСР и ЕФМДР и за определяне на общи разпоредби за ЕФРР, ЕСФ, КФ и ЕФМДР, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320) за периода 2014—2020 г.

23COM(2004) 431 окончателен от 15 юли 2004 г., „Финансиране на „Натура 2000“ и SEC(2011) 1573 окончателен.

24Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), Европейски фонд за регионално развитие (EФРР), Кохезионен фонд (КФ) и Европейски социален фонд (ЕСФ).

25„Финансирането на селското стопанство по втория стълб на ОСП е най-важният източник на подкрепа за „Натура 2000“ в повечето държави.“ SEC(2011) 1573 окончателен, стр. 6.

26LIFE е финансовият инструмент на ЕС, който подпомага проекти за околната среда, опазване на природата и действие в областта на климата в целия ЕС.

27„Costs and Socio-Economic Benefits associated with the Natura 2000 Network“, Институт за европейска политика в областта на околната среда, стр. 1.

28Kettunen, M., Baldock, D., Gantioler, S., Carter, O., Torkler, P., Arroyo Schnell, A., Baumueller, A., Gerritsen, E., Rayment, M., Daly, E., и Pieterse, M.; 2011 г. „Assessment of the Natura 2000 co-financing arrangements of the EU financing instrument. A project for the European Commission – final report“, Институт за европейска политика в областта на околната среда, Брюксел, Белгия, стр. 5.

Обхват и подход на одита

16

При определянето на обхвата и подхода на одита Сметната палата взе под внимание дейностите, определени по цел 1 от стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. за прилагане на директивите за природната среда (вж. точка 2). Целта на одита на беше да отговори на въпроса „Приложена ли е правилно мрежата „Натура 2000“?“ Основният въпрос на одита беше допълнително разделен на следните подвъпроси:

а)Управлявана ли е правилно мрежата „Натура 2000“? За да отговори на този въпрос, Сметната палата разгледа дали държавите членки са предприели необходимите консервационни мерки и дали са въведени подходящи процедури за избягване или компенсиране на влошаването на състоянието на зоните. На равнището на Комисията Сметната палата провери предоставените насоки от Комисията, процедурите за оценка на големи проекти, които оказват въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“, и процедурите за разглеждане на жалби.

б)Финансирана ли е правилно мрежата „Натура 2000“? Сметната палата разгледа модела и използването на наличното финансиране от ЕС за защитените зони по „Натура 2000“ за програмния период 2007—2013 г., както и планираното разпределяне за периода 2014—2020 г. във връзка с РПД. Сметната палата разгледа как „Натура 2000“ е интегрирана в другите инструменти на политиката и доколко финансираните мерки са добре координирани и адаптирани към нуждите на мрежата.

в)Наблюдавана ли е правилно мрежата „Натура 2000“? Сметната палата провери различните инструменти за мониторинг, с които разполагат държавите членки и Комисията, и как те са били използвани. Сметната палата оцени системите от показатели за изпълнението, разпоредбите за мониторинг на териториите и системата за докладване относно местообитанията и видовете.

17

Одитът се съсредоточи по-скоро върху общата рамка за изпълнение, а не толкова върху резултатите от опазването, постигнати в отделните зони. Одитът беше извършен на равнището на Комисията и на равнището на държавите членки. Сметната палата получи данни от пет държави членки (Франция²⁹, Германия³⁰, Испания³¹, Полша и Румъния), които се отнасят до осем от деветте биогеографски района в ЕС³². Сметната палата посети отговорните органи в тези държави членки и 24 защитени зони по „Натура 2000“. Проведени бяха също и срещи с представители на различните групи заинтересовани страни, по-специално организации на земеделски производители и екологични неправителствени организации (НПО).

18

Освен това Сметната палата изпрати анкетно проучване до всички други (23) държави членки, за да получи информация за системите за управление и публично финансиране, използвани за техните защитени зони по „Натура 2000“.

29Горна Нормандия, Долна Нормандия, Лангедок-Русийон.

30Шлезвиг-Холщайн и Бавария.

31Астурия, Мадрид, Валенсия и Канарски острови.

32Одитът обхвана държави членки, които имат територии в Алпийския, Атлантическия, Черноморския, Континенталния, Макаронезийския, Средиземноморския, Панонския и Степния регион. Не беше посетена държава членка с територия в Бореалния регион.

Констатации и оценки

Държавите членки не управляват достатъчно добре мрежата „Натура 2000“

19

Прилагането на „Натура 2000“ изисква стабилна координация между различните компетентни органи на държавите членки, както и с многобройни заинтересовани страни. Необходимите консервационни мерки за поддържане или възстановяване на местообитанията и тяхната флора и фауна трябва да се предприемат своевременно и да бъдат достатъчно конкретни, за да бъдат изпълнени ефективно. Планираните проекти, които биха могли да окажат значително въздействие върху утвърдена защитена зона по „Натура 2000“, трябва да бъдат внимателно оценени³³ с оглед на целите за опазване на зоната. Когато даден проект трябва да бъде осъществен в защитена зона по „Натура 2000“ въпреки потенциално отрицателното му въздействие, трябва да се предприемат подходящи компенсаторни мерки. На равнището на ЕС ролята на Комисията е да насърчава държавите членки да прилагат ефективно директивите чрез насоки, а при необходимост и принудително.

Координацията между органите и заинтересованите страни в държавите членки не е достатъчно развита

20

В управлението на мрежата „Натура 2000“ участват широк кръг от сектори. Те включват по-специално секторите на околната среда, на селското стопанство, на градоустройството, на индустриалното развитие и на туризма. Успешното прилагане на „Натура 2000“ изисква ефективна координация между секторите. Сметната палата установи, че всички посетени държави членки са създали структури за управление на мрежата „Натура 2000“. Въпреки това в повечето посетени държави членки са налице примери за недостатъчна координация между отговорните органи, както е показано в каре 2.

Каре 2

Недостатъчна координация между органите в одитираните държави членки

В Румъния, въпреки че планирането и финансирането на „Натура 2000“ са достатъчно координирани на национално равнище, сътрудничеството и комуникацията на регионално и местно равнище между управителите на зоните, органите и другите заинтересовани страни (например собствениците на земя) се нуждаят от подобрение, за да се гарантира ефективното прилагане на „Натура 2000“. Например за някои зони все още не са определени органи на управление, липсват процедури, които да разглеждат включването на „Натура 2000“ в градоустройството, и съществуват случаи на дублиране на надзорни отговорности на местните органи.

Във Франция съществуват проблеми с координацията между органите по опазване на околната среда, които отговарят за „Натура 2000“, и селскостопанските органи, които отговарят за предоставянето на най-значителния дял от финансирането от ЕС, което се използва за подпомагане на защитените зони по „Натура 2000“. Органите по опазване на околната среда разполагат с ограничена информация по отношение на прилагането на агроекологични мерки от селскостопанските органи, като например броят на съответните земеделски стопани и площи, видовете мерки и размерът на публичните средства, които се изразходват за защитените зони по „Натура 2000“.

21

Важно е основните заинтересовани страни и по-специално ползвателите и притежателите на земя да участват в планирането и прилагането на консервационни мерки в защитените зони по „Натура 2000“, за да могат да разберат и подпомогнат съответните природозащитни цели. Държавите членки са организирали дейности за изграждане на капацитет, главно под формата на курсове за обучение на национално и местно равнище. Сметната палата установи пример за добра практика във Франция, свързана с консултации с местното население (вж. каре 3). Другите посетени държави членки³⁴ обаче не са създали ефективни канали, които да включват редовни консултации за насърчаване на комуникацията с основните заинтересовани страни.

Каре 3

Пример за добра практика, при която се провеждат консултации с местните ползватели на земя и населението

Във Франция всяка защитена зона по „Натура 2000“ се управлява от управителен комитет, който включва представители от публичния сектор, регионалните органи, общностни и търговски сдружения, природозащитни организации, организации на ползвателите на земя и т.н. Участието в консултациите на управителния комитет е дало на заинтересованите страни чувство на ангажираност с целите на „Натура 2000“.

22

Местообитанията и видовете не се ограничават от регионалните или националните граници. Поради това разработването на мрежа от добре свързани помежду си зони е от съществено значение за поддържането или възстановяването на природозащитния статус, което превръща в необходимост трансграничното сътрудничество. Няма достатъчно структури на национално равнище за насърчаване на подобно сътрудничество и липсват процедури за взаимно информиране на съседните държави за потенциалните защитени зони или за проектите, които биха могли да изискват извършването на оценки (вж. точка). На местно равнище обаче има някои добри примери за трансгранично сътрудничество, подпомагано със средства от ЕС, както е показано в каре 4.

Каре 4

Примери за трансгранично сътрудничество на местно равнище в посетените държави членки

Във Франция управителите на една от посетените зони са си сътрудничили със своите испански колеги посредством проекта POCTEFA³⁵, съфинансиран от ЕФРР през периода 2007—2013 г.

В Полша Сметната палата установи примери за трансгранично сътрудничество със Словакия като част от проект по ЕФРР за защита на глухарите и тетревите в Западните Карпати.

В Румъния редица проекти по LIFE за опазване на определени видове са включвали съседните ѝ държави Унгария и България.

Необходимите консервационни мерки твърде често са забавяни или неправилно определяни от държавите членки

23

След като дадена зона от значение за Общността бъде приета от Комисията, държавите членки следва да я определят за специална консервационна зона в срок от шест години и да приложат необходимите консервационни мерки за всички защитени местообитания и видове, представени на нейната територия³⁶. Подобен режим за защита съществува и в Директивата за птиците (вж. точка 6). Консервационните мерки могат да бъдат представени под формата на план за управление, в който се определят природозащитни цели за зоната, заедно с необходимите мерки за тяхното постигане³⁷.

24

В повечето държави членки съществуват значителни забавяния при определянето на зоните като специални консервационни зони. Комисията докладва, че от съществувалите през януари 2010 г. 22 419 зони от значение за Общността, към януари 2016 г., т.е. в повечето случаи след изтичането на крайния срок от шест години, една трета не са били определени като специални консервационни зони. Три държави членки³⁸ все още не са определили в срок никакви СКЗ (вж. таблица 2 от приложението).

25

Сметната палата установи забавяния при приемането на консервационни мерки и в петте одитирани държави членки. Само за осем от 24-те одитирани зони консервационните мерки са приети в срок от шест години от определянето на зоната. Една зона в Испания, за която все още няма подходящи консервационни мерки, е била определена като СКЗ още през 90-те години на ХХ в. Късното приемане на необходимите мерки може да застраши природозащитния статус на тези зони и цялостното постигане на целите на директивите. Освен това малко от плановете за управление са преразгледани, въпреки факта, че някои от тях са изготвени повече от десет години преди одита на Сметната палата (вж. също таблица 3 от приложението).

26

Консервационните мерки трябва да бъдат свързани с природозащитните цели, определени за въпросната зона. В посетените държави членки обаче (с изключение на Полша) тези цели често не са достатъчно конкретни и не са остойностени. Това обяснява защо в същите тези четири държави членки³⁹ консервационните мерки, включени в плановете за управление, не са точно определени и рядко имат цели за междинните етапи на тяхното изпълнение (вж. каре 5).

Каре 5

Примери за неконкретизирани консервационни цели и мерки

В Испания планът за управление на една от одитираните зони съдържа общи природозащитни цели, които не посочват нито целевата популация, която трябва да се постигне за всеки защитен вид, нито срока за изпълнение.

Консервационните мерки, произтичащи от тези цели, са също толкова неясни. Един от примерите гласи, че агроекологичните субсидии трябва да насърчават селскостопански практики, съвместими със защитата и опазването на околната среда.

Подобни общи цели и мерки затрудняват оценяването на резултатите от тях.

27

Сметната палата също така провери дали в 24-те посетени зони съществуват и се изпълняват планове за управление. Беше установено, че планове за управление съществуват само за 12 зони, като за три от тях изпълнението още не е започнало, а за други четири то е частично (вж. таблица 3 от приложението).

Посетените държави членки не са извършили подходящи оценки на проектите, които оказват въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“.

28

В член 6, параграф 3 от Директивата за местообитанията се предвижда всеки проект, който може да окаже значително влияние върху защитена зона по „Натура 2000“, да се подлага на проверка, за да се оцени въздействието му върху територията от гледна точка на целите на съхраняването на тази територия (вж. точка 10). Сметната палата направи преглед на съществуващите в държавите членки системи за извършване на тези оценки и провери 47 проекта, за които са били необходими подобни оценки. След извършването на такава оценка два от тези проекти не са получили одобрение за изпълнение.

Снимка 4 — Зона, подлежаща на „подходяща оценка“

Източник: ЕСП, Градска крайбрежна зона, подлежаща на подходяща оценка, Зона 5, Испания.

29

Всички посетени държави членки са създали системи за извършване на тези оценки на проектите, които биха могли да окажат въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“. Сметната палата обаче установи, че оценките не са извършвани последователно и цялостно в 34 от 47 случая, а в други 6 случая липсва достатъчна документация, за да може да се направи заключение относно оценките (вж. таблица 4 от приложението). Най-често срещаните слабости са, че в оценките не се анализира въздействието върху всички видове и местообитания, те не са достатъчно документирани или не са извършвани от служители с необходимата квалификация (вж. каре 6 за пример).

Каре 6

Пример за неподходящи процедури за оценяване

Проект в Румъния е свързан с изграждането на склад за зърнени култури. Разрешението за изпълнението му е дадено при някои определени условия, включително прилагането на смекчаващи мерки. Тези условия обаче не са съобразени с консервационните мерки, които включват забрана дори на дребномащабно строителство и шум от машини.

30

Основен елемент на „подходящата оценка“ е да се вземат под внимание „кумулативните въздействия⁴⁰“ на други проекти. Сметната палата установи, че в 32 случая от 47-те случая в извадката държавите членки не са оценили добре кумулативните въздействия и не са взели предвид в достатъчна степен други оценки за съседни проекти. При някои проверки не се разглежда дали са възникнали кумулативни въздействия, а други не са били достатъчно обстойни. Вследствие на това съществува риск потенциалните въздействия върху „Натура 2000“ да не бъдат установени (вж. каре 7).

Каре 7

Кумулативни въздействия, които не са взети под внимание при одобряването на проекти

В Германия една от проверените оценки се отнася до изграждането на курортно селище. Проектът е разрешен въпреки опасенията на местните органи по опазване на околната среда във връзка с потенциалното въздействие върху защитената зона, особено с оглед на комбинираното въздействие на нов морски мост и произтичащото от него допълнително нарастване на броя на почиващите.

В Румъния една от проверените оценки се отнася до изграждането на кариера. Изпълнението на проекта е разрешено от местния компетентен орган в областта на околната среда, въпреки че същият орган преди това е взел решение да позволи изпълнението на подобен проект само при условие, че ще бъдат изградени най-много две кариери на 20 км от дължината на речното корито. Сметната палата откри до 5 такива проекта, изпълнявани в този район в отсечка от около 12—15 км от дължината на речното корито.

31

Все пак Сметната палата установи примери за добри практики в подходите на държавите членки към справянето с кумулативните въздействия от проектите върху защитените зони по „Натура 2000“, както е обяснено в каре 8.

Каре 8

База данни за оценяване на кумулативните въздействия, разработена в Бавария

Всички подходящи оценки за дадена защитена зона по „Натура 2000“ са регистрирани в централна база данни, достъпна за публичните органи. Тази база данни улеснява идентифицирането на проекти с потенциални кумулативни въздействия. Данните, свързани със защитената зона, могат да бъдат извлечени и предоставени при поискване на частни субекти като технически служби или архитекти.

32

Смекчаващи мерки обикновено се включват в даден проект, за да ограничат отрицателното му въздействие върху околната среда. Те могат също да бъдат наложени от компетентните органи като условие за одобряването на даден проект. И в двата случая те са важно условие за одобряването на проекта. Ето защо тяхното прилагане следва да бъде проследено. От петте посетени държави членки, Полша и Румъния не са проверявали прилагането на смекчаващи мерки за преодоляване на екологичното въздействие на проектите върху защитената зона по „Натура 2000“. Без такива проверки не може да има сигурност, че тези мерки действително са изпълнени. Например по време на едно посещение на място на защитена зона в Полша Сметната палата установи, че една смекчаваща мярка, изисквана от органите по опазване на околната среда – засаждане на дървета – не е изпълнена.

33

Компенсаторни мерки са необходими, когато даден проект трябва да бъде осъществен заради обществен интерес, въпреки отрицателното му въздействие върху дадена защитена зона по „Натура 2000“ и без да има алтернативни решения (вж. точка 11). В такива случаи съответните държави членки трябва да информират Комисията. В нито един от проверените проекти в посетените държави членки не са включени компенсаторни мерки. Броят на компенсаторните мерки, които държавите членки са докладвали на Комисията от 2007 г. до момента на одита, варира значително. Съществуват хиляди защитени зони по „Натура 2000“ (вж. таблица 1 от приложението), за които Франция е докладвала три компенсаторни мерки, Германия — 63, Полша — осем, Румъния — три и Испания — 11. Това показва, че е възможно одитираните държави членки да имат различна представа как да прилагат компенсаторните мерки на практика.

34

Държавите членки трябва също така да информират предварително Комисията за всички големи проекти, финансирани от структурните фондове (вж. точка 12). Проверката на 12 големи проекта показа, че Комисията е проверила всички предложения за проекти, които оказват въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“, и често е искала разяснения по въпроси, свързани с околната среда⁴¹.

Комисията е наблюдавала активно прилагането на „Натура 2000“

35

За да помогне на държавите членки да прилагат правилно „Натура 2000“, Комисията е издала подходящи и подробни насоки⁴² за ключовите аспекти от директивите за природната среда, а също така и за отделните сектори⁴³. По време на своите одитни посещения Сметната палата установи, че насоките на Комисията не се използват широко в държавите членки при управлението на защитените зони. Въпреки това, когато в проучването си Сметната палата попита държавите членки за насоките на Комисията, повечето от тях⁴⁴ посочиха, че биха приели допълнителни насоки.

36

През 2012 г. Европейската комисия постави началото на Биогеографския процес в рамките на „Натура 2000“ — механизъм за сътрудничество и създаване на мрежи, който включва семинари и дейности за подобряване на съгласуваността при управлението на мрежата „Натура 2000“. Семинарите и придружаващите ги документи са предимно на английски език. Това възпрепятства участието на някои държави членки и забави разпространението и използването на резултатите, особено на равнището на зоните.

37

Прилагането на директивите за природната среда се характеризира с висок брой подадени жалби. През 2009 г. Комисията разработи централен регистър за вписване на всички жалби и запитвания от гражданите и организациите на ЕС. Към момента на провеждане на одита Комисията е регистрирала над 4 000 случая на потенциални нарушения на правото на ЕС за опазване на природната среда след влизането в сила на директивите през 1981 г. Повечето случаи (79 %) са приключени без да се предприемат допълнителни процедурни стъпки. В останалите случаи Комисията е трябвало да проучи по-задълбочено досието и е поискала допълнителни разяснения от жалбоподателя и/или държавата членка.

38

Комисията може да стартира производство за установяване на нарушение срещу държава членка, която не е приложила директивите за природната среда (вж. точка 7). Според редица източници на Комисията⁴⁵, от 1981 г. насам броят на делата, свързани с директивите за природната среда, е най-голям в сектора на околната среда, като делът им е около 30 %.

39

Схемата „EU Pilot“ беше въведена през 2008 г. като механизъм, предшестващ производството за установяване на нарушение. При него се провежда неформален диалог между Комисията и органите на държавата членка по въпроси, засягащи правилното транспониране или прилагане на законодателството на ЕС. Комисията използва „EU Pilot“, когато има нужда държавите членки да разяснят реалната си юридическа позиция по тези въпроси. От 2008 г. насам са задействани 554 процедури по „EU Pilot“ във връзка с директивите за природната среда, 78 (14 %) от които са довели до официални производства за установяване на нарушение. Въвеждането на процедурите по „EU Pilot“ от 2008 г. насам е довело до увеличаване на ефективността и намаляване на броя на случаите на нарушения, тъй като по-нататъшни действия — започване на процедура за установяване на нарушение — са предприети само по случаите, които не са могли да бъдат разрешени в този диалог с държавата членка (вж. фигура 3).

Фигура 3

Брой годишно откривани производства за установяване на нарушение във връзка с директивите за природната среда в сравнение с броя производства, отнасяни до Съда на ЕС

Източник: Анализ на ЕСП въз основа на данни,предоставени от Европейската комисия.

Фондовете на ЕС не са добре мобилизирани в подкрепа на управлението на мрежата „Натура 2000“

40

Финансирането на „Натура 2000“ е включено във фондове на ЕС, за които опазването на природата е само една от многото цели. Държавите членки изготвят рамки за приоритетни действия (РПД), за да определят нуждите на мрежата „Натура 2000“ и да гарантират, че ще им бъде отговорено с подходящо финансиране от ЕС (вж. точки 13—15). След това тези нужди трябва да бъдат включени в програмния документ, предложен от държавите членки за всеки един от различните инструменти за финансиране на ЕС за седемте години на програмния период. Специфичните нужди на защитените зони по „Натура 2000“ следва също да бъдат отразени на практика във финансираните мерки и проекти.

Рамките за приоритетни действия съдържат ненадеждно описание на разходите за мрежата „Натура 2000“

Липсва надеждна оценка за средствата от ЕС, използвани за „Натура 2000“ през програмния период 2007—2013 г.

41

Налична е информация за някои конкретни мерки, но няма надеждни и сравними консолидирани оценки на финансирането за прилагането на „Натура 2000“ за програмния период 2007—2013 г.: докладването на изпълнението на различните програми на ЕС не е позволило на Комисията да наблюдава размера на средствата от ЕС, предназначени за „Натура 2000“, и тази информация не е предоставена от РПД. Налице са значителни ограничения в предоставените от държавите членки данни. Проучването в подкрепа на проверката за пригодност разкрива подобни проблеми (вж. точка 5).

42

С изключение на фонда LIFE, Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) е съдържал специални мерки за „Натура 2000“ през периода 2007—2013 г. (мерки 213 – „Плащания в рамките на „Натура 2000“ и 224 — „Плащания по програма „Натура 2000“), както и други мерки, от които мрежата може да се ползва. Мерки 213 и 224 обаче са използвани ограничено. В петте посетени държави членки единствено германските провинции Шлезвиг-Холщайн и Бавария и автономната област Астурия в Испания са ги използвали.

43

Средствата от ЕС също така се използват за подпомагане на екологични мерки, които не са насочени конкретно към защитените зони по „Натура 2000“. Те обаче са важен източник на финансиране за мрежата. Поради ограниченията в начина, по който се отчитат действителните разходи, често е трудно да се разграничи помощта за „Натура 2000“ от финансирането за други екологични дейности.

44

Проучването на Сметната палата също така потвърди липсата на последователни и сравними данни за публичните разходи, насочени към „Натура 2000“ през програмния период 2007—2013 г., включително за средствата от ЕС. Всички държави членки с изключение на Швеция докладват за публични разходи по „Натура 2000“ в проучването на Сметната палата. Всяка година са докладвани разходи на ЕС между 400 млн. евро (2007 г.) и 2 млрд. евро (2013 г.). Не всички държави членки са докладвли данни за всички фондове (вж. таблица 1). Над 90 % от докладваните разходи в проучването са направени по линия на ЕФРР, ЕЗФРСР и инструмента LIFE.

Оценката на нуждите от финансиране за програмния период 2014—2020 г. не е точна и пълна

45

Освен че анализират опита на държавите членки с използването на средствата от ЕС през програмния период 2007—2013 г., РПД съдържат оценки на бъдещите нужди от финансиране, по-специално с оглед на програмния период 2014—2020 г. Сметната палата установи, че качеството на тези оценки в РПД на държавите членки се различава значително. Три държави членки не са представили своите РПД⁴⁶, а шест държави членки⁴⁷ не са предоставили оценки на своите нужди от финансиране (нито в РПД, нито в отговора си на проучването на Сметната палата). В посетените държави членки тези оценки на нуждите от финансиране в РПД не са пълни и точни (вж. каре 9). Комисията е извършила само ограничена оценка на РПД и не е проследила официално тези оценки в посетените държави членки с изключение на Испания.

Каре 9

Пример за непълна оценка на разходите на национално равнище в Полша

В Полша оценките на разходите в РПД се основават на размера на националните средства и средствата от ЕС, използвани за опазване на биологичното разнообразие през програмния период 2007—2013 г. Те обхващат само зоните, за които са налице планове за управление. Към момента на провеждането на одита едва 44 % от зоните разполагаха с такива планове. Тъй като консервационните мерки, съфинансирани от фондовете на ЕС през програмния период 2014—2020 г., би следвало да се прилагат върху много по-голяма площ, представените разходи в РПД са подценени и съществува потенциален недостиг на финансиране.

Таблица 1

Докладвани данни в проучването на Сметната палата за програмния период 2007—2013 г.

Държава членка/наименование на фонда | ЕЗФРСР | EФРР | ЕФР² | LIFE | ЕСФ³ | Кохезионен фонд | 7РП⁴ | Национален | Други
Белгия | X | X | X | X |  |  |  | X |
България | X | X |  |  |  |  |  |  |
Чешка република | X | X |  | X |  |  |  | X | X
Дания | X |  | X | X |  |  |  | X |
Германия | X | X | X | X |  |  |  |  |
Естония | X | X | X | X | X | X |  | X |
Ирландия | X | X |  |  |  |  |  |  |
Гърция |  | X |  | X |  | X |  | X |
Испания | X | X | X | X | X | X |  | X |
Франция | X | X | X | X |  |  |  |  |
Хърватия |  |  |  |  |  |  |  | X | X
Италия | X | X | X | X |  | X |  | X | X
Кипър |  |  |  | X |  |  |  | X |
Латвия | X | X |  | X | X | X |  | X | X
Литва | X | X | X | X | X |  |  | X | X
Люксембург | X |  |  | X |  |  |  | X |
Унгария | X | X |  | X | X |  |  |  |
Малта | X | X |  | X |  | X |  | X | X
Нидерландия | X | X |  | X |  |  | X | X | X
Австрия | X | X |  | X |  |  |  | X |
Полша | X | X | X | X |  |  | X |  | X
Португалия | X | X |  | X |  |  | X | X |
Румъния | X | X |  | X |  |  |  |  |
Словения | X | X |  |  |  |  |  |  | X
Словакия | X | X |  | X |  |  |  |  | X
Финландия |  | X |  | X |  |  | X |  |
Швеция¹ | X |  |  |  |  |  |  |  |
Обединеното кралство | X |  |  | X |  |  |  |  |
Общо | 24 | 22 | 9 | 23 | 5 | 6 | 4 | 16 | 10

1Въпреки че Швеция е посочила, че ЕЗФРСР финансира „Натура 2000“, тя не е могла да предостави данни за това.

2Европейски фонд за рибарство.

3Европейски социален фонд.

4Седма рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие.

Бележка: Празната клетка означава, че държавата членка не е предоставила данни за съответния фонд.

Източник: Анализ на ЕСП.

46

В своето проучване Сметната палата попита държавите членки дали съществува несъответствие между техните прогнозирани нужди от финансиране за „Натура 2000“ и наличните средства. В отговор 17 държави членки⁴⁸ заявиха, че съществува такъв недостиг на финансиране, въпреки че само три държави членки⁴⁹ са съобщили действителния размер на този недостиг.

47

По същия начин на местно равнище (защитени зони, органи) разходите за управление на мрежата „Натура 2000“ често не са изчислени точно и не обхващат всички дейности (например разходите за определяне на защитени зони, планиране на управлението, управление на местообитанията и инвестиционни разходи). Единствено Полша е изготвила подробни оценки на разходите за изпълнение на предвидените дейности в плановете за управление. В другите четири одитирани държави членки документите за управление на защитените зони не съдържат достатъчно точна или актуална информация за необходимите средства за прилагане на консервационните мерки. Освен това потенциалните източници на финансиране обикновено не са точно определени в тези четири държави членки. Тези слабости биха могли да доведат до неефективно планиране на управлението и недостатъчно планиране на наличните средства.

Програмните документи за периода 2014—2020 г. на различните фондове на ЕС не отразяват напълно установените нужди в рамките за приоритетни действия

48

От държавите членки е поискано да представят своите РПД през 2012 г., за да бъдат те на разположение достатъчно рано преди представянето на оперативните програми и програмите за развитие на селските райони за програмния период 2014—2020 г. (вж. точка 15). Следователно ангажиментите за финансиране са установени при приемането на съответните програми за финансиране на ЕС.

49

„Натура 2000“ е само една от многото цели, включени в тези програми. Тъй като в различните програми по принцип не се заделят средства за „Натура 2000“, Комисията не може лесно да прецени дали прогнозираните в РПД разходи за управление на мрежата са взети предвид изцяло в предложенията на държавите членки за отпускане на средства в програмните документи за периода 2014—2020 г. За екологичните мерки и мерките за биологично разнообразие също невинаги е посочено до каква степен те се прилагат по отношение на защитените зони по „Натура 2000“ (вж. точка 43).

50

Програмният период 2014—2020 г. за ЕФРР включва нова категория специално за „Натура 2000“ (086) и продължава да поддържа категорията за биологично разнообразие, която може също да се използва за финансиране на „Натура 2000“ (085). Пет държави членки⁵⁰ не планират да използват категория 086, а всички държави с изключение на една планират да използват категория 085. Изискването за „тематична концентрация“ означава, че съответно 80 % и 50 % от средствата по ЕФРР за по-развитите и по-малко развитие райони следва да се използват за действия, свързани с изследвания и иновации, МСП⁵¹, конкурентоспособност, нисковъглеродна икономика и информационни и комуникационни технологии (ИКТ). Биоразнообразието не е част от тематичната концентрация като избор на политиките.

51

В държавите членки, в които оперативните програми (ОП) и програмите за развитие на селските райони (ПРСР) са регионализирани⁵², а РПД са разработени на национално равнище, е невъзможно да се прецени дали целите и планирането използване на средствата са съгласувани с РПД. Начинът на изпълнение също се различава в отделните региони; това затруднява придобиването на цялостна представа за съгласуваността и последователността.

52

Няколко различни генерални дирекции⁵³ си сътрудничат при одобряването на ОП и ПРСР. ГД „Околна среда“ проверява съгласуваността на тези документи с политиките, приоритетите и целите на ЕС за околната среда, включително „Натура 2000“, и отправя коментари до други генерални дирекции и до държавите членки.

53

ГД „Околна среда“ не е приела структуриран подход при анализирането на програмните документи за ОП и ПРСР, за да подпомогне консултациите с другите генерални дирекции на Комисията. Вследствие на това Сметната палата установи, че значително варира обхватът и качеството на извършвания от Комисията анализ на проектите за програмни документи на държавите членки по отношение на тяхната съгласуваност с РПД и дейностите им за подпомагане на „Натура 2000“.

54

Накрая Сметната палата установи, че одобрените програмни документи не отразяват непременно нуждите на „Натура 2000“, установени в РПД и посочени от ГД „Околна среда“ като част от нейните консултации с другите служби на Комисията⁵⁴. Като цяло комбинацията от непълна или неточна информация в РПД и недостатъчното им интегриране в програмните документи за периода на финансиране 2014—2020 г.⁵⁵ ограничава ползата от тях за гарантирането на съгласуваността на финансирането от ЕС за „Натура 2000“.

Схемите за финансиране на ЕС не са достатъчно съобразени с целите на защитените зони по „Натура 2000“

55

Поради ограниченото интегриране на „Натура 2000“ в схемите за финансиране от ЕС съществува риск наличните средства да не бъдат достатъчно приспособени към нуждите на защитените зони. Сметната палата оцени дали схемите за финансиране, които се използват най-много за мрежата, са достатъчно съобразени и координирани, за да постигнат природозащитните цели.

56

Резултатите от проучването показаха, че ЕЗФРСР, ЕФРР и средствата по LIFE осигуряват над 90 % от финансирането от ЕС за „Натура 2000“ (вж. точка 44). Държавите членки също така посочват, че основната дейност за управление, финансирана от тези фондове, е свързана с текущото управление на местообитанията и мониторинга на защитените зони (вж. фигура 4).

Фигура 4

Преглед на разходите на ЕС и държавите членки за дейности за управление на защитените зони, посочени в проучването

Източник: Анализ на ЕСП.

57

Най-важната мярка в рамките на ЕФРР по отношение на финансирането на управлението на местообитанията по линия на „Натура 2000“ е агроекологичната мярка (мярка 214), която представлява над 50 % от средствата по този фонд. Специалните „плащания в рамките на „Натура 2000“ (мерки 213 и 224) представляват едва 7 % от докладваното финансиране.

58

При изготвянето на схемите за финансиране в областта на развитието на селските райони невинаги се вземат предвид специфичните характеристики на защитените зони и техните природозащитни цели, тъй като повечето схеми обхващат само част от видовете и местообитанията, представляващи интерес (вж. каре 10). Сметната палата и преди е поставяла въпроса за липсата на пълна съгласуваност между схемите за финансиране в областта на развитието на селските райони и въпросите на околната среда в редица свои специални доклади относно политиката за водите⁵⁶.

Каре 10

Примери за специфични характеристики на защитените зони по „Натура 2000“, които не са взети предвид в схемата за финансиране по ЕЗФРСР

В Полша изискванията за агроекологични плащания не обхващат всички видове, представени в дадена зона, или специфичните характеристики на тази зона. Един природен резерват в алпийския биогеографски район е включен в мрежата „Натура 2000“ поради наличието на десетки видове птици, например тетрев (Tetrao tetrix) и ливаден дърдавец (Crex crex). Специфичните изисквания на агроекологичната мярка посочват само ливадния дърдавец. Въпреки че изискванията, свързани с ливадния дърдавец, като например периодите за косене на тревата, не са съвместими с изискванията за тетрева, това не е било взето предвид за агроекологичните изисквания.

В същата защитена зона частните парцели, използвани за земеделска земя, обикновено са много малки, тесни и дълги; широчината им върху земеделската земя често не надхвърля няколко метра. В тази зона има около 38 000 такива парцела, а средната им площ е 0,22 хектара. Съответните земеделските стопани са можели да получат агроекологични плащания, ако общата площ на земеделските им стопанства възлиза най-малко на 1 хектар. Тъй като обаче в тази зона повечето земеделски стопанства са били по-малки от 1 хектар, повечето парцели в зоната не са отговаряли на условията за агроекологична помощ.

В Румъния съществуват агроекологични мерки, насочени към някои от видовете, представени в посетената от Сметната палата зона, като например черночела сврачка (Lanius minor) и вечерна ветрушка (Falco vespertinus). В изискванията за тези мерки не се вземат предвид съответните консервационни мерки, посочени в плана за управление (например ограничаване на разпространението на селскостопанските култури и пашата в определени периоди). Върху ефективността на мярката се е отразил неблагоприятно и фактът, че тези агроекологични изисквания са обхванали само 11,2 % от земеделската земя в защитената зона.

59

Сметната палата разкри случаи, в които предвиденото обезщетение съгласно ЕЗФРСР или ЕФР не е покрило напълно финансовите загуби, произтичащи от спазването на изискванията на „Натура 2000“. Това не насърчава участието в програмите. Например за отглеждане на аквакултури в Полша земеделските стопани отговарят на условията за плащания по ЕФР, ако водоемите им са разположени в защитени зони по „Натура 2000“. Причинените загуби от опазването на птици във водоемите са по-големи от полученото обезщетение⁵⁷. Също така, подобно обезщетение в Румъния е предоставяно само в продължение на две години.

60

Сметната палата също така установи добри примери за насочване на средства към дейности по опазване (вж. каре 11).

61

Като цяло Сметната палата установи, че проектите по LIFE най-много насърчават практиките в областта на биологичното разнообразие. Тъй като обаче финансирането е свързано с продължителността на проекта, тяхната устойчивост често зависи от наличието на по-постоянен източник на финансиране⁵⁸. ЕФРР и LIFE са разработени с цел да се допълват; Сметната палата обаче откри някои проблеми с координацията между дейностите по LIFE и ЕФРР, тъй като и двата фонда могат да финансират подобни дейности за създаване на планове за управление или определени консервационни мерки. Например един от посетените проекти по LIFE в защитена зона по „Натура 2000“ финансира ново проучване относно опазването на кафявата мечка (Ursus arctos) в Румъния, въпреки че преди това подобни проучвания са били подпомагани с други проекти по LIFE и ЕФРР.

Каре 11

Примери за проекти по ЕФРР и LIFE, насочени към дейности по опазване

В Румъния и Полша секторните оперативни програми в областта на околната среда⁵⁹ по ЕФРР са насочени конкретно към управлението на мрежата „Натура 2000“, като финансират изготвянето на планове за управление на защитените зони.

Проектите по LIFE също са особено използвани в Испания, където е финансирано опазването на рядък вид птица глухар (Tetrao urogallus), както и научноизследователска програма за определяне на потенциални морски защитени зони по „Натура 2000“.

62

Мерките, ориентирани към резултатите, имат потенциал да постигнат по-висока ефективност. Те обаче изискват солидна подготовка, особено от гледна точка на събирането на знания за околната среда и изграждането на административен капацитет⁶⁰, както и определяне на подходящи показатели за мониторинг, за да се гарантира възможността за контрол на разумна цена. Въпреки че девет държави членки⁶¹, в т.ч. и Германия, са използвали средства от ЕС за такива схеми, двата посетени германски региона са финансирали подобни мерки със собствени средства (вж. каре 12).

Каре 12

Ориентирана към резултатите програма в Германия

В Шлезвиг-Холщайн Wiesenbrüterprogramm (програма за птиците в затревените райони), по която се изплащат обезщетения само ако птиците са налице в съответния парцел и са предприети защитни мерки, се финансира единствено чрез национални и регионални средства. Този вид мярка не е подкрепена със средства от ЕС, защото регионалните отговорни органи са счели, че не може да се гарантира възможността за извършване на адекватен контрол при разумни разходи.

Системите за мониторинг и докладване не са достатъчни, за да предоставят изчерпателна информация за ефективността на мрежата „Натура 2000“

63

Целта на системите за мониторинг и докладване е да информират Комисията и държавите членки за напредъка на мрежата „Натура 2000“ и да предоставят рамка за подходящи дейности за управление. Няколко дейности по мониторинг и докладване са част от прилагането на „Натура 2000“. По отношение на средствата на ЕС, мониторингът на ниво програма следва да предоставя информация за изпълнението на дадена програма и нейните приоритетни оси: показателите за изпълнение следва да предоставят надеждни и навременни данни за това дали мерките за подпомагане на мрежата „Натура 2000“ постигат очакваните цели, резултати и въздействия. На ниво защитени зони, мониторингът на консервационните мерки следва да се извършва с цел оценка на тяхната ефективност и резултати. Тази информация за изпълнението може да предизвика и актуализиране на стандартните формуляри за данни за съответната зона (вж. точка 8), които описват основните характеристики на зоната, включително данните за нейните защитени местообитания и видове. На последно място, държавите членки следва да наблюдават и докладват относно природозащитния статус на защитените местообитания и видове, като тези данни се обобщават в Доклада за състоянието на природата, който представя състоянието и тенденциите на нивото на ЕС.

Липсва система от конкретни показатели за изпълнението на мрежата „Натура 2000“

64

Показателите⁶² за различните фондове на ЕС са определени в съответните им регламенти и програмни документи с цел да се измери постигането на техните цели. Множеството потенциални източници на финансиране от ЕС за „Натура 2000“ (ЕЗФРСР, ЕФРР, ЕФР, Европейският социален фонд (ЕСФ), Кохезионният фонд и LIFE) усложняват извършването на мониторинг относно начина, по който тези фондове се използват специално за мрежата през програмния период 2007—2013 г. Различните фондове нямат общи показатели, свързани конкретно с „Натура 2000“, които да осигурят консолидиран поглед върху въздействието от финансирането от ЕС, но имат показатели във връзка с биологичното разнообразие, които отчасти обхващат информация за „Натура 2000“ (вж. каре 13).

Каре 13

Пример за показател за биологично разнообразие, който не е свързан конкретно с „Натура 2000“

Един показател за резултати за ЕЗФРСР, свързан с плащанията по „Натура 2000“ и агроекологичната мярка, е „Район с успешно управление на земята, допринасящо за биологичното разнообразие, качеството на водите, намаляващо последиците от изменението на климата, подобряващо качеството на почвите, избягващо маргинализирането и изоставянето на земи“. Той измерва общата площ на земята и горите (в хектари). Този показател не предоставя конкретна информация за резултатите от мерките само във връзка със защитените зони по „Натура 2000“.

65

Всички програми за развитие на селските райони съдържат показатели за „Натура 2000“, които са насочени предимно към вложените ресурси и крайните продукти, а не към резултатите. Въпреки че показателите предоставят полезна информация, те не измерват дали финансираните от ЕС дейности са успели да насърчат биологичното разнообразие в защитените зони по „Натура 2000“ (вж. каре 14).

Каре 14

Пример за показатели, които не са насочени към резултатите, в Полша

Програмата за развитие на селските райони на ЕЗФРСР за периода 2007—2013 г. подпомага „Натура 2000“ чрез агроекологичната мярка „Защита на застрашени птици и естествени местообитания в защитени зони по Натура 2000“. Определени са показатели за крайните продукти от прилагането на тази мярка по отношение на площта и броя на стопанствата, финансирани със средства от ЕС, като целевите нива са съответно 378 000 хектара постоянни пасища и 153 000 стопанства. Въпреки това е невъзможно да се оцени приносът на мярката за биологичното разнообразие, тъй като не са предвидени показатели за резултатите.

66

В таблица 2 по-долу са представени общите показатели за програмния период 2014—2020 г., използвани за измерване на приноса на средствата от ЕС към „Натура 2000“ и биологичното разнообразие. Както и през предходния период, показателите са насочени към биологичното разнообразие, но не измерват приноса към постигането на биологично разнообразие конкретно в защитените зони по „Натура 2000“. Също така показателите измерват вложените ресурси и крайните продукти (брой проекти и площ), а не резултатите.

Таблица 2

Система от общи показатели за различните фондове на ЕС за програмния период 2014—2020 г.

Тематични | Област на политика | Наименование на фонда | Описание на показателя | Цел
Защитени зони | Рибарство | ЕФМДР¹ | Увеличаване на обхвата на „Натура 2000“ или други зони или други мерки за пространствена защита – Рибарство | 342 765 км²
Биологично разнообразие | Рибарство | ЕФМДР | Опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми | 3 090 проекта
Околна среда | Опазени местообитания | ЕФРР, КФ | Природа и биологично разнообразие: Площ на подпомаганите местообитания, които да получат по-добър природозащитен статус | 6 373 673 ха
Биологично разнообразие | Програми за регионално развитие | ЕЗФРСР | Горски площи, обхванати от договори за управление в подкрепа на биологичното разнообразие | 4 063 177 ха
Земеделски земи, обхванати от договори за управление в подкрепа на биологичното разнообразие и/или ландшафтите | 30 601 853 ха
Процент на общата земеделска земя, обхваната от договори за управление в подкрепа на биологичното разнообразие и/или ландшафтите | 17 %
Процент на общите горски площи, обхванати от договори за управление в подкрепа на биологичното разнообразие | 3 %

1Европейският фонд за морско дело и рибарство заменя Европейския фонд за рибарство за програмния период 2014 – 2020 г.

Източник: Европейска комисия.

67

По отношение на програмата LIFE в предишен одит⁶³ Сметната палата установи, че Комисията не е разработила подходящи показатели за измерване на резултатите от проектите по LIFE за програмния период 2007—2013 г. Комисията въведе наскоро нов набор от задължителни подробни показатели за всички проекти по програмата LIFE през периода 2014—2020 г. Комисията категорично насърчава проектите от програмния период 2007—2013 г., които все още се изпълняват, да предоставят тези показатели след приключването си. Базата данни от показатели ще послужи като ключов източник за средносрочната оценка на програмата LIFE.

68

В заключение, няма консолидирана система за проследяване на крайните продукти и резултатите във връзка с „Натура 2000“ по инструментите за финансиране при споделено управление през програмния период 2007—2013 г. Различните програми и фондове нямат общ подход към показателите нито на ниво държави членки, нито на ниво ЕС. За програмния период 2014—2020 г., с изключение на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), за който са определени два специфични показателя за „Натура 2000“, всички показатели във връзка с „Натура 2000“ ще бъдат отнесени към показателите за биологично разнообразие. Това ще затрудни проследяването на крайните продукти и резултатите, свързани конкретно с мрежата „Натура 2000“, в различните фондове.

Изпълнението на плановете за наблюдение на „Натура 2000“ е незадоволително

69

Член 11 от Директивата за местообитанията изисква от държавите членки да осъществяват наблюдение на природозащитния статус на естествените местообитания и видове, при което особено внимание се отделя на приоритетните естествени местообитания. На равнището на защитените зони плановете за мониторинг следва да определят как да се проверява и измерва изпълнението на консервационните мерки, определени в плановете за управление.

70

На национално равнище само три⁶⁴ от петте одитирани държави членки имат подробни планове за осъществяване на мониторинг на природозащитния статус на някои естествени местообитания и видове. Във Франция обаче осъществяването на тези планове за мониторинг е ограничено или забавено поради значителните разходи във връзка с тях. В Румъния единственият конкретен мониторинг, установен по време на одита на Сметната палата, беше свързан с популацията на мечките. В отговора си на проучването на Сметната палата дванадесет⁶⁵ държави членки са посочили, че извършват редовни дейности по мониторинг в допълнение към тези, които се изискват за докладване на всеки шест години съгласно Директивата за местообитанията (вж. точки 73—78).

71

На равнището на защитените зони Сметната палата установи, че плановете за управление не съдържат подходящи показатели, количествени и етапни цели. Това затруднява ефективния мониторинг на изпълнението на консервационните мерки, което се отразява на постигането на природозащитните цели. Четири⁶⁶ от одитираните държави членки са представили някои дейности по мониторинг в своите планове за управление, но те често нито са достатъчно подробни (например не посочват как ще се измерва въздействието на предложените мерки върху въпросните видове и местообитания), нито са обвързани със срокове (например не посочват честотата на дейностите по мониторинг). Някои дейности по мониторинг са извършени в 14 от посетените 24 зони (вж. таблица 3 от приложението). Дейностите по проверка и прилагане с цел активно откриване и предотвратяване на влошаването на състоянието на защитените зони са ограничени. Сметната палата установи примери както за добри практики, така и за слаби процедури, както е показано в каре 15.

72

Мониторингът на равнището на зоната позволява събирането на информация с цел да се актуализират знанията за видовете и местообитанията, представени във всяка зона. Получената информация може да доведе до актуализиране на стандартните формуляри за данни (СФД)⁶⁷. Държавите членки създават СФД за всяка зона. Формулярите са важен инструмент, тъй като предоставят обобщена информация относно характеристиките на всяка зона и защитените ѝ елементи. Сметната палата установи, че петте посетени държави членки⁶⁸ не са актуализирали редовно своите СФД (вж. таблица 3 от приложението) и Комисията не е проверила това, нито е предприела последващи действия.

Каре 15

Примери за мониторинг на защитени зони

За една от одитираните защитени зони във Франция е изготвен годишен доклад, който показва постигнатия напредък по всяка от планираните консервационни мерки. Използван е цветен код (зелен, оранжев или червен), който посочва дали всяка мярка е или не е изпълнена съгласно плана.

В друга от посетените зони, също във Франция, изпълнението на консервационните мерки все още не беше оценено, въпреки че планът за управление е одобрен повече от 10 години преди одита на Сметната палата. Тази липса на последваща оценка значително подкопава защитата и опазването на видовете и местообитанията в защитените зони.

В една зона в Германия оператор на летище е провел проучване за наблюдение на птиците извън летището при подготовката за евентуалното изграждане на допълнителна писта. Проучването показало, че от 500-те размножаващи се калугерици, открити първоначално в зоната, са останали само 200, което представлява влошаване на състоянието на зоната. Преди това проучване органът, който управлява зоната, не е установил намаляването на популацията.

Непълните и непоследователни данни намаляват ефективността на мониторинга на местообитанията и на видовете

73

На всеки шест години от държавите членки се изисква да представят пред Комисията доклад относно природозащитния статус на видовете и местообитанията, защитени съгласно директивите за природната среда, представени на тяхната територия. Впоследствие Комисията обединява всички данни с помощта на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС), за да провери тяхното състояние в целия ЕС. Резултатите се публикуват от Комисията в доклад, озаглавен „Състояние на природата в ЕС“⁶⁹ (вж. точка 8).

74

При изготвянето на доклада за състоянието на природата ЕАОС и Комисията работят съвместно с експертите от държавите членки и групите заинтересовани страни, за да разработят насоки с цел насърчаване на общо разбиране за това какво и как трябва да бъде докладвано. Това се подобрява непрекъснато с всеки следващ цикъл на докладване. За последния кръг на докладване държавите членки са предоставили данни на ЕАОС през 2013 г. ЕАОС е проверила тази информация и е поискала от държавите членки да нанесат необходимите корекции. Въз основа на това ЕАОС е изготвила „набор от данни на ЕС“, който се използва за изготвяне на първоначални статистически данни, разпределени по държави членки, и служи за основа на биогеографските оценки на ЕС.

75

ЕАОС има система за проверка на надеждността и съгласуваността на данните, които е получила от държавите членки. Събирането на данните обаче попада под отговорността на държавите членки и ЕАОС не е имала роля за проверка на събирането и обработването на данните от държавите членки преди представянето им. Това ограничава възможностите на ЕАОС да установява слабости и намалява увереността ѝ относно качеството на данните.

76

Комисията и ЕАОС вече са определяли непълнотата на данните като съществен проблем. Въпреки че все още не е оптимална, пълнотата на данните се е подобрила след предходния доклад през 2009 г. Броят на „неизвестните“ оценки е намалял с около 50 %, но държавите членки все още имат възможности за подобрение. ЕАОС счита, че пропуските в предоставената информация от държавите членки са пречка за оценяването на прилагането на директивите от тяхна страна. По отношение на Директивата за местообитанията повече от 10 % от изискваната информация е докладвана като неизвестна или липсваща в 14 държави членки (вж. фигура 5).

Фигура 5

Дял на неизвестната или липсваща информация от държавите членки, изисквана за докладването по Директивата за местообитанията

Бележка: Гърция не е предоставила информация.

Източник: Доклад на Европейския тематичен център съгласно член 17 от Директивата за местообитанията (за периода 2007—2012 г.) http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_17/Reports_2013/Member_State_Deliveries

77

По отношение на Директивата за птиците повече от 10 % от изискваната информация е докладвана като неизвестна в 11 държави членки (вж. фигура 6).

78

Всяка държава членка сама избира методологията за събиране на данни. Държавите членки имат различни подходи за оценка на природозащитния статус⁷⁰ и докладване на тенденциите⁷¹ въз основа на общите за ЕС методологии: някои държави членки са разработили собствени методи за събиране на данни, докато други са разчитали на експертни становища. Комисията е създала група от експерти и специални работни групи за хармонизиране на практиките, за да се постигнат по-добра хармонизация, сравними оценки, по-ясни понятия, както и практически насоки, които да подпомогнат държавите членки. Хармонизацията продължава да бъде предизвикателство за следващия кръг на докладване през 2019 г.

Фигура 6

Дял на неизвестната или липсваща информация от държавите членки, изисквана за докладването по Директивата за птиците

Бележка: Гърция не е предоставила информация.

Източник: Доклад на Европейския тематичен център съгласно член 12 от Директивата за птиците (за периода 2008—2012 г.) http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_12/Reports_2013/Member_State_Deliveries

33Това са „подходящите оценки“, които се изискват от Директивата за местообитанията.

34Германия, Испания, Полша и Румъния.

35Програма за трансгранично сътрудничество Испания-Франция-Андора (Programme Opérationnel de Coopération Transfrontalière Espagne-France-Andorre).

36Член 4, параграф 4 от Директивата за местообитанията.

37„Управление на териториите от „Натура 2000“ —разпоредбите на член 6 от Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО)“, 2000 г., Европейска комисия.

38Малта, Полша, Румъния.

39Германия, Испания, Франция и Румъния.

40„Кумулативните въздействия“ се отнасят до комбинираното въздействие на предложените планове или проекти с това на други планове или проекти. Вж. раздел 4.4.3 от Насоките на Комисията относно „Управление на териториите от „Натура 2000“ — разпоредбите на член 6 от Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО)“ (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/provision_of_art6_en/pdf).

41Държавите членки отговарят за изпълнението на проекти, финансирани от структурните фондове. Проследяването на изпълнението на проектите се извършва от съответния Комитет за наблюдение, където в периода 2007—2013 г. Комисията е имала статут на наблюдател.

42Основните насоки са: „Управление на териториите от „Натура 2000“: —разпоредбите на член 6 от Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО)“ (2000 г.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/provision_of_art6_en.pdf); „Оценка на плановете и проектите със значително въздействие върху зони от „Натура 2000“. „Методологични насоки относно разпоредбите на член 6, параграфи 3 и 4 от Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО)“ (2002 г.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/natura_2000_assess_en.pdf); „Ръководство относно член 6, параграф 4 от Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО)“ (2007 г., актуализирано през 2012 г.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/new_guidance_art6_4_bg.pdf).

43„Аквакултури и „Натура 2000“ (2012 г.) (https://ec.europa.eu/fisheries/sites/fisheries/files/docs/body/guidance-aquaculture-natura2000.pdf); „Вътрешен воден транспорт и „Натура 2000“ (2012 г.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/IWT_BHD_Guidelines.pdf); „Развитие на вятърната енергия и „Натура 2000“ (2011 г.); „Добив на неенергийни полезни изкопаеми и изискванията по „Натура 2000“ (2011 г.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/neei_n2000_guidance.pdf); „Прилагане на директивите за птиците и за местообитанията в речните устия и крайбрежните зони“ (2011 г.) (http://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/modes/maritime/doc/guidance_doc.pdf).

44Белгия, България, Чешка република, Дания, Естония, Ирландия, Гърция, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Малта, Нидерландия, Словения, Финландия, Швеция и Обединеното кралство.

45Годишни доклади относно мониторинга на прилагането на правото на ЕС за 2014 и 2015 г. и друга информация, предоставена от Комисията.

46Малта, Литва и Хърватия не са представили своите РПД.

47Дания, Хърватия, Малта и Обединеното кралство. Кипър и Германия са посочили разходи, но те са били неактуални.

48Белгия (Фландрия), Чешка република, Естония, Ирландия, Гърция, Италия, Кипър, Латвия, Литва, Люксембург, Малта, Австрия, Словения, Словакия, Финландия,Швеция и Обединеното кралство.

49Италия, Латвия, Финландия.

50Австрия, Белгия, Естония, Унгария и Обединеното кралство.

51Малки и средни предприятия.

52Германия, Испания и Франция.

53ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Регионална и селищна политика“, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, ГД „Морско дело и рибарство“, ГД „Околна среда“.

54Посочените от ГД „Околна среда“ въпроси включват: за Полша не всички мерки, определени в подробната рамка за приоритетни действия, са отразени в програмата за развитие на селските райони. В Румъния в програмата за развитие на селските райони не се посочва как ще се отговори на нуждите на „Натура 2000“. Във Франция в програмите за развитие на селските райони липсва информация за финансирането на „Натура 2000“.

55Това заключение се потвърждава и от констатациите, включени в доклад, изготвен за Комисията през 2016 г., „Интегриране на „Натура 2000“ и биологичното разнообразие във финансирането от ЕС (ЕЗФРСР, ЕФРР, КФ, ЕФМДР, ЕСФ)“. Вж. стр. 52: „Интегрирането на приоритетите, конкретните цели и мерките във връзка с „Натура 2000“ […] е постигнато в различна степен в анализираните национални програми […] като цяло планираните мерки не обхващат всички нужди, установени в РПД за всички местообитания и видове, които изискват дейности за опазване или възстановяване“.

56Специален доклад № 4/2014 „Частичен успех на интегрирането в ОСП на целите на политиката за водите на ЕС“, вж. точка 83; Специален доклад № 23/2015 „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“, вж. точки 187 и 188; и Специален доклад № 3/2016 „Борба с еутрофикацията в Балтийско море: необходими са допълнителни и по-ефективни действия“, вж. точка 124 (http://eca.europa.eu).

57Andrzej Martyniak, Piotr Hliwa, Urszula Szymańska, Katarzyna Stańczak, Piotr Gomułka, Jarosław Król, Próba oszacowania presji kormorana czarnego Phalacrocorax carbo (L. 1758) na ichtiofaunę wód na terenie Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Opolszczyzna“ oraz Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Żabi Kraj“ (ISBN 978—83-939958—0-6). (Опит за оценка на натиска, оказван от черния корморан Phalacrocorax carbo (L. 1758) върху ихтиофауната във водите в областта на Асоциацията на местната група риболовни стопанства „Район Ополе“ и Асоциацията на местната група риболовни стопанства „Жабешки край“) (http://www.lgropolszczyzna.pl/pobierz1/00-broszura-Raport_Kormoran-web.pdf).

58Специален доклад № 11/2009 „Устойчивост на проектите в рамките на LIFE „Природа“ и тяхното управление от страна на Комисията“ (http://eca.europa.eu).

592007PL161PO002; 2007RO161PO004.

60„Biodiversity protection through results based remuneration of ecological achievement“, Институт за европейска политика в областта на околната среда, декември 2014 г., Европейска комисия.

61Ирландия, Нидерландия, Германия, Австрия, Финландия, Обединено кралство, Швеция, Испания и Франция.

62Показателите за изпълнението обикновено измерват вложените ресурси, крайните продукти, резултатите или въздействието на дадена политика. Показателите за входните ресурси се отнасят за бюджетни или други ресурси, отпуснати за дадена мярка на политиката. Показателите за крайните продукти отчитат дейността спрямо дадена мярка на политиката. Показателите за резултатите съпоставят прекия ефект от мярката на политиката с конкретната цел на политиката. Показателите за въздействие са свързани с очаквания резултат от мярката по отношение на въздействието върху околната среда като цяло, извън тези, които са пряко засегнати от мярката.

63Вж. Специален доклад № 11/2009, стр. 39.

64Испания, Франция и Румъния.

65Белгия, България, Чешка република, Дания, Естония, Ирландия, Латвия, Малта, Австрия, Португалия, Словения и Словакия.

66Испания, Франция, Полша и Румъния. В двата германски региона са извършени дейности по мониторинг в защитените зони, но те не са представени в плановете за управление на зоните.

67В Решение за изпълнение 2011/484/ЕС на Комисията от 11 юли 2011 г. относно формуляра за представяне на информация за зони по „Натура 2000“ (OВ L 198, 30.7.2011 г., стр. 39) се определя формуляра, който служи за документиране на мрежата „Натура 2000“. Първоначалният предмет на СФД е бил да се посочат и опишат зоните за процедурата на определяне и да се провери предоставената информация от държавите членки за процедурата на определяне.

68След одита на Сметната палата Румъния актуализира стандартните формуляри за данни и това е отразено в таблица 3 от приложението.

69COM(2015) 219 окончателен, стp. 17.

70Благоприятен, неблагоприятен, неблагоприятен-незадоволителен, неблагоприятен-лош или неизвестен.

71Подобряващ се, стабилен, влошаващ се или неизвестен.

Заключения и препоръки

79

Загубата на биологично разнообразие е призната като основно предизвикателство за Европейския съюз. Комисията е приела стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. след като целите относно биологичното разнообразие за 2010 г. не бяха постигнати. Стратегията определя шест оперативни цели, като първата цел е насочена към мрежата „Натура 2000“ и пълното прилагане на директивите за птиците и за местообитанията. Тези две директиви са крайъгълен камък на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие.

80

Сметната палата разгледа въпроса дали „Натура 2000“ е добре изпълнена, като провери дали мрежата „Натура 2000“ е управлявана, финансирана и наблюдавана по подходящ начин.

81

Като признава важната роля, която играе „Натура 2000“ за опазването на биологичното разнообразие, Сметната палата заключи, че пълният потенциал на мрежата не е реализиран. Изисква се значителен напредък от страна на държавите членки и повече усилия от страна на Комисията, за да се постигне по-голям принос за изпълнението на амбициозните цели на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.

82

Държавите членки не управляват достатъчно добре мрежата „Натура 2000“. Координацията между съответните органи, участието на заинтересованите страни и трансграничното сътрудничество не са достатъчно развити (точки 20—22). Необходимите консервационни мерки твърде често не се установяват в рамките на поставения от директивите срок и не се определят и планират правилно (точки 23—27). Посетените държави членки не са оценили по подходящ начин проектите, които оказват въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“ (точки 28—34) — качеството на оценките понякога е незадоволително, кумулативните въздействия не са отчетени по подходящ начин, а прилагането на смекчаващи мерки не е проверявано от компетентните органи на държавите членки. Комисията е наблюдавала активно прилагането на „Натура 2000“ от държавите членки, но има възможности за подобряване на разпространението на нейните насоки за държавите членки (точки 35 и 36). Комисията е въвела процедури за разглеждане на големия брой жалби, като обикновено е намирала решения чрез структуриран диалог с държавите членки и при необходимост е започвала производства за установяване на нарушение (точки 37—39).

Препоръка 1 — Постигане на пълно прилагане на директивите за природната среда

По отношение на съществуващите системи за управление на мрежата, до 2019 г. държавите членки следва да:

а)осигурят добра координация между всички органи, участващи в управлението на защитените зони по „Натура 2000“. По-специално министерствата на земеделието и на околната среда следва тясно да си сътрудничат. Съответната информация следва да бъде лесно достъпна за службите, които отговарят за управлението на мрежата;

По отношение на опазването на защитените зони, до 2020 г. държавите членки следва да:

б)приключат установяването на необходимите консервационни мерки за защитените зони, които са определени от повече от шест години, и да следят за това, подходящите оценки да вземат предвид кумулативните въздействия и да бъдат със задоволително качество;

По отношение на насоките, които предоставя, до 2019 г. Комисията следва да:

в)увеличи усилията си за насърчаване на разпространението и прилагането на своите документи с насоки и резултатите от биогеографските семинари, както и да насърчи обмена на добри практики в областта на трансграничното сътрудничество. При осъществяването на това Комисията следва да обмисли как да бъдат преодолени езиковите бариери.

83

Средствата на ЕС не са добре мобилизирани в подкрепа на управлението на мрежата „Натура 2000“. Подходът на ЕС е да използва съществуващите фондове на ЕС за финансиране на прилагането на мрежата „Натура 2000“. Използването на тези фондове за мрежата е в компетенцията на държавите членки. Липсва надеждна информация за средствата от ЕС, използвани за „Натура 2000“ през програмния период 2007—2013 г. (точки 41—44). Съществуват слабости при изготвянето на РПД от държавите членки, а оценката на нуждите от финансиране за програмния период 2014—2020 г. не е точна и пълна (точки 45—46). На равнището на защитените зони, в плановете за управление често липсва точна и пълна оценка на разходите (точка 47), свързани с прилагането на консервационните мерки. Програмните документи за периода 2014—2020 г. на различните фондове на ЕС не отразяват напълно нуждите от финансиране (точки 48—54), а Комисията не е разгледала тези недостатъци по структуриран начин. Схемите за финансиране от ЕС, по-специално в рамките на ОСП и регионалната политика/политиката на сближаване, не са достатъчно съобразени с целите на защитените зони по „Натура 2000“ (точки 55—62).

Препоръка 2 — Финансиране и отчитане на разходите за „Натура 2000“

По отношение на финансирането на „Натура 2000“ за следващия програмен период (започващ през 2021 г.) държавите членки следва да:

а)изчислят точно и пълно действителните разходи и бъдещите нужди от финансиране на равнището на защитените зони (като включат в плановете за управление прогнозни разходи за консервационни мерки) и за мрежата като цяло;

б)актуализират РПД въз основа на горепосоченото и на определените консервационни мерки за всички защитени зони (вж. препоръка 1, буква б) по-горе);

в)осигурят съгласуваност между приоритетите и целите, определени в РПД, и програмните документи на различните инструменти за финансиране на ЕС и да предложат мерки, насочени към специфичните нужди на защитените зони по „Натура 2000“.

По отношение на финансирането на „Натура 2000“ за следващия програмен период Комисията следва да:

г)предостави насоки на държавите членки относно подобряването на качеството на рамките за приоритетни действия и относно оценяването по надежден и хармонизиран начин на планираното и действителното подпомагане на „Натура 2000“ от програмите за финансиране на ЕС.

84

Системите за мониторинг и докладване за „Натура 2000“ не са достатъчни, за да предоставят изчерпателна информация за ефективността на мрежата. По отношение на средствата от ЕС липсва система от конкретни показатели за изпълнението на мрежата „Натура 2000“, която да предоставя информация дали финансираните мерки са реализирали очакваните крайни продукти, резултати и въздействие. Съществуват показатели на равнището на програмите, но те по-често са свързани с общите цели за биологично разнообразие и са насочени по-скоро към крайните продукти, а не към резултатите от мрежата „Натура 2000“ (точки 64—68). Мониторингът на защитените зони не е добър — плановете за мониторинг често не са били включени в документите за управление на зоните, а когато са били включени, или не са достатъчно подробни, или не са обвързани със срокове (точки 69—71). Стандартните формуляри за данни обикновено не се актуализират след проведените дейности по мониторинг (точка 72). Що се отнася до мониторинга и докладването относно природозащитния статус на защитените местообитания и видове, докладваните данни от държавите членки за периодичния доклад относно „Състоянието на природата“ често са непълни, а съпоставимостта продължава да бъде предизвикателство (точки 73—78).

Препоръка 3 — Измерване на резултатите, постигнати от „Натура 2000“

По отношение на системата от показатели за изпълнението за програмите за финансиране от ЕС за следващия програмен период (започващ през 2021 г.) държавите членки следва да:

а)включат показатели и цели за съответните фондове, които са специфични за „Натура 2000“ и позволяват по-прецизно и точно проследяване на резултатите, постигнати с финансирането за „Натура 2000“;

а за следващия програмен период Комисията следва да:

б)определи хоризонтални показатели за „Натура 2000“ за всички фондове на ЕС.

По отношение на плановете за наблюдение на местообитанията, видовете и защитените зони до 2020 г. държавите членки следва:

в)с цел да могат да измерят резултатите от консервационните мерки, да изготвят планове за наблюдение на ниво защитени зони, да ги изпълняват и да актуализират редовно стандартните формуляри за данни.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Phil WYNN OWEN — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 11 януари 2017 г.

За Сметната палата

Klaus-Heiner LEHNE
Председател

Приложение

Таблица 1 — Брой и площ на защитените зони по „Натура 2000“

|  |  |  |  | Данни за площта на „Натура 2000“ по държави членки на ЕС (в км²) | Дял от европейската сухоземна територия на държавата членка, обхванат от:
| Сухоземна територия в км² | Брой защитени зони | Общо (сухоземна и морска)
| (европейска част) | ЗЗО | СЗЗ | „Натура 2000“ | ЗЗО | СЗЗ | „Натура 2000“ | ЗЗО | СЗЗ | „Натура 2000“
Белгия | 30 528 | 281 | 255 | 310 | 4 404 | 3 500 | 5 158 | 10,73 % | 10,42 % | 12,73 %
България | 110 910 | 234 | 119 | 340 | 35 740 | 25 776 | 41 048 | 29,99 % | 22,74 % | 34,46 %
Чешка република | 78 866 | 1 075 | 41 | 1 116 | 7 856 | 7 035 | 11 061 | 9,96 % | 8,92 % | 14,03 %
Дания | 43 093 | 261 | 113 | 350 | 19 670 | 14 789 | 22 647 | 7,37 % | 6,05 % | 8,34 %
Германия | 357 031 | 4 557 | 742 | 5 206 | 54 451 | 59 966 | 80 773 | 9,39 % | 11,27 % | 15,45 %
Естония | 45 226 | 542 | 66 | 568 | 11 669 | 12 662 | 14 837 | 17,21 % | 13,67 % | 17,87 %
Ирландия | 70 280 | 430 | 165 | 595 | 16 950 | 5 895 | 19 486 | 10,19 % | 6,14 % | 13,13 %
Гърция | 131 940 | 241 | 202 | 419 | 28 078 | 29 527 | 42 946 | 16,21 % | 20,94 % | 27,09 %
Испания | 504 782 | 1 467 | 644 | 1 863 | 172 268 | 153 032 | 222 142 | 23,26 % | 20,00 % | 27,29 %
Франция | 549 192 | 1 364 | 392 | 1 756 | 75 585 | 79 087 | 111 677 | 8,68 % | 7,93 % | 12,74 %
Хърватия | 56 594 | 741 | 38 | 779 | 20 708 | 18 146 | 25 690 | 28,34 % | 30,10 % | 36,58 %
Италия | 301 333 | 2 314 | 610 | 2 589 | 48 561 | 44 113 | 63 965 | 14,21 % | 13,31 % | 18,97 %
Кипър | 5 736 | 40 | 30 | 63 | 883 | 1 644 | 1 784 | 13,11 % | 26,74 % | 28,82 %
Латвия | 64 589 | 329 | 98 | 333 | 10 085 | 10 889 | 11 833 | 11,49 % | 10,23 % | 11,53 %
Литва | 65 301 | 410 | 84 | 485 | 6 665 | 6 586 | 9 248 | 9,40 % | 8,47 % | 12,16 %
Люксембург | 2 597 | 48 | 18 | 66 | 416 | 418 | 702 | 16,02 % | 16,10 % | 27,03 %
Унгария | 93 030 | 479 | 56 | 525 | 14 442 | 13 747 | 19 949 | 15,52 % | 14,78 % | 21,44 %
Малта | 316 | 32 | 13 | 39 | 233 | 17 | 234 | 12,97 % | 4,11 % | 12,97 %
Нидерландия | 41 526 | 139 | 76 | 194 | 14 810 | 10 502 | 17 315 | 7,55 % | 11,48 % | 13,29 %
Австрия | 83 859 | 247 | 99 | 294 | 9 191 | 10 169 | 12 691 | 10,96 % | 12,13 % | 15,13 %
Полша | 312 685 | 849 | 145 | 987 | 38 526 | 55 617 | 68 401 | 10,93 % | 15,48 % | 19,56 %
Португалия | 91 990 | 106 | 62 | 165 | 39 781 | 17 952 | 50 895 | 17,05 % | 10,01 % | 20,67 %
Румъния | 238 391 | 383 | 148 | 531 | 41 469 | 36 978 | 55 674 | 16,68 % | 14,83 % | 22,56 %
Словения | 20 273 | 323 | 31 | 354 | 6 640 | 5 078 | 7 684 | 32,73 % | 25,00 % | 37,85 %
Словакия | 48 845 | 473 | 41 | 514 | 5 837 | 13 106 | 14 442 | 11,95 % | 26,83 % | 29,57 %
Финландия | 338 145 | 1 721 | 468 | 1 865 | 55 357 | 31 080 | 55 988 | 14,36 % | 7,29 % | 14,45 %
Швеция | 414 864 | 3 986 | 544 | 4 082 | 64 003 | 30 075 | 64 578 | 13,20 % | 6,11 % | 13,32 %
Обединено кралство | 244 820 | 654 | 272 | 924 | 80 190 | 28 051 | 95 106 | 5,35 % | 6,54 % | 8,54 %
ЕС–28 | 4 346 742 | 23 726 | 5 572 | 27 312 | 884 469 | 725 433 | 1 147 956 | 13,84 % | 12,38 % | 18,12 %

Източник: Европейска комисия, „Барометър за „Натура 2000“, януари 2016 г.

Таблица 2 — Брой на зоните от значение за Общността (ЗЗО) и специалните консервационни зони (СКЗ)

Държава | ЗЗО до януари 2010 г. (крайният срок е изтекъл) | Определени като СКЗ до януари 2016 г.
Белгия | 280 | 130
България | 228 | 6
Чешка република | 1 082 | 287
Дания | 261 | 261
Германия | 4 622 | 2 658
Естония | 531 | 535
Ирландия | 424 | 5
Гърция | 239 | 239
Испания | 1 448 | 985
Франция | 1 366 | 1 183
Хърватия | 0 | 0
Италия | 2 288 | 522
Кипър | 36 | 2
Латвия | 324 | 329
Литва | 279 | 84
Люксембург | 48 | 48
Унгария | 467 | 479
Малта | 28 | 0
Нидерландия | 146 | 139
Австрия | 168 | 149
Полша | 823 | 0
Португалия | 96 | 34
Румъния | 273 | 0
Словения | 259 | 229
Словакия | 382 | 305
Финландия | 1 715 | 1 710
Швеция | 3 983 | 3 983
Обединеното кралство | 623 | 622
ЕС–28 | 22 419 | 14 924

Източник: Европейска комисия.

Таблица 3 — Преглед на проверените 24 зони

Държава членка | Защитена зона | Вид зона | Площ (хектари) | Биогеографски район | Одобрен план за управление | Навременно приемане на плановете за управление | Начало на изпълнението на плана за управление | Преглед на плана за управление | Проследяване на изпълнението | Изпълнени планове за наблюдение | Извършено наблюдение на някои зони² | Актуализирани стандартни формуляри за данни
Германия | Защитена зона 1 | СЗЗ, СКЗ | 15 014 | Атлантически | Д¹ | Д¹ | Да | Не е приложимо | Да | Не | Да | Д¹
Защитена зона 2 | СЗЗ, СКЗ | 74 690 | Континентален | Д¹ | Д¹ | Да | Не е приложимо | Да | Не | Да | Д¹
Защитена зона 3 | СЗЗ, СКЗ | 4 525 | Континентален | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 4 | СКЗ | 1 927 | Алпийски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 5 | СЗЗ, СКЗ | 4 180 | Континентален | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Испания | Защитена зона 1 | СЗЗ, СКЗ | 37 804 | Атлантически | Да | Не | Д¹ | Не е приложимо | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | СЗЗ, СКЗ | 27 983 | Средиземноморски | Да | Не | Д¹ | Не е приложимо | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 3 | СЗЗ, ЗЗО | 29 285 | Средиземноморски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 4 | СЗЗ, СКЗ | 9 689 | Макаронезийски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 5 | СКЗ | 634 | Макаронезийски | Да | Да | Д¹ | Не е приложимо | Не | Не | Да | Да
Франция | Защитена зона 1 | СЗЗ, СКЗ | 33 695 | Атлантически | Да | Да | Д¹ | Не | Да | Да | Да | Не
Защитена зона 2 | СЗЗ, СКЗ | 18 840 | Атлантически | Да | Да | Да | Не | Не | Да | Да | Не
Защитена зона 3 | ЗЗО | 9 369 | Средиземноморски | Да | Не | Да | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 4 | СЗЗ, ЗЗО | 39 781 | Алпийски | Да | Да | Да | Не | Да | Не | Да | Не
Полша | Защитена зона 1 | ЗЗО | 157 | Континентален | Да | Да | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 2 | СЗЗ | 30 778 | Континентален | Да | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 3 | СЗЗ | 6 846 | Континентален | Да | Да | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 4 | ЗЗО | 249 | Алпийски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 5 | ЗЗО | 8 256 | Алпийски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Не
Румъния | Защитена зона 1 | СЗЗ | 1 527 | Панонски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Да | Да
Защитена зона 2 | ЗЗО | 1 855 | Континентален | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Не | Да
Защитена зона 3 | ЗЗО | 4 281 | Алпийски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Да | Да
Защитена зона 4 | СЗЗ | 881 | Черноморски | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Да | Да
Защитена зона 5 | СЗЗ, ЗЗО | 2 413 | Степен | Не | Не | Не | Не е приложимо | Не | Не | Да | Да
Общо „ДА“ | 12 | 8 | 9 | 0 | 4 | 2 | 14 | 8
Общо „НЕ“ | 12 | 16 | 15 | 3 | 20 | 22 | 10 | 16

1Отчасти.

2Дейностите по мониторинг не са включени в плановете за наблюдение.

Таблица 4 — Преглед на проверените подходящи оценки („ПО“)

Държава членка | Защитена зона | Проект | Изисква ли се ПО? | Извършвана ли е последователно и напълно ПО? | Вид контрол | Включени ли са смекчаващи мерки? | Включени ли са компенсаторни мерки?
Анализирано ли е въздействието върху всички видове и местообитания? | Гарантирана ли е проследимостта на решенията? | Задоволително ли е качеството на ПО? (например липса на подходящ персонал) | Правилно ли е оценено кумулативното въздействие?
Германия | Защитена зона 1 | Проект 1.1 | Да | Не | Да | Да | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 1 | Проект 1.2 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 1 | Проект 1.3 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.1 | Да | Не | Не | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.2 | Да | Не | Не | Да | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.1 | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.2 | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.1 | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.2 | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Не | Не
Защитена зона 5 | Проект 5 | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Не
Испания | Защитена зона 1 | Проект 1.1 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 1 | Проект 1.2 | Да | Не | Не | Не | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.1 | Да | Не | Не | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.2 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.1 | Да | - | - | - | - | - | - | -
Защитена зона 3 | Проект 3.2 | Да | - | - | - | - | - | - | -
Защитена зона 4 | Проект 4.1 | Да | - | - | - | - | - | - | -
Защитена зона 4 | Проект 4.2 | Да | - | - | - | - | - | - | -
Защитена зона 5 | Проект 5.1 | Да | - | - | - | - | - | - | -
Защитена зона 5 | Проект 5.2 | Да | - | - | - | - | - | - | -
Франция | Защитена зона 1 | Проект 1.1 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.1 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.2 | Д¹ | Не | Не | Не | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.3 | Д¹ | Не | Да | Да | Да | Не | Не | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.1 | Да | Не | Да | Не | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.2 | Д¹ | Не | Да | Да | Да | Не | Не | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.3 | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.1 | Да | Не | Не | Да | Да | Не | Не | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.2 | Д¹ | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.3 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Полша | Защитена зона 1 | Проект 1 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.2 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.1 | Да | Не | Да | Да | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.2 | Да | Не | Да | Да | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.1 | Да | Не | Да | Да | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.2 | Да | Не | Да | Да | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 5 | Проект 5.1 | Да | Не | Да | Да | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 5 | Проект 5.2 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Румъния | Защитена зона 1 | Проект 1.1 | Да | Не | Не | Да | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.1 | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Да | Не
Защитена зона 2 | Проект 2.2 | Да | Не | Не | Да | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.1 | Да | Не | - | Не | - | - | - | Не
Защитена зона 3 | Проект 3.2 | Да | Не | Не | Да | Не | Не | Не | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.1 | Да | Не | Не | Да | Не | Не | Да | Не
Защитена зона 4 | Проект 4.2 | Да | Не | - | Не | - | - | Да | Не
Защитена зона 5 | Проект 5.1 | Да | Не | Да | Да | Да | Не | Да | Не
Защитена зона 5 | Проект 5.2 | Да | Не | Не | Да | Не | Не | Да | Не
Общо „ДА“ | 47 | 7 | 28 | 36 | 24 | 7 | 30 | 0
Общо „НЕ“ |  | 34 | 11 | 5 | 15 | 32 | 10 | 41
Недостатъчна документация, за да се направи заключение |  | 6 | 8 | 6 | 8 | 8 | 7 | 6
Общо | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47

1Опростени процедури; всеобхватна ПО не се изисква от органа по опазване на околната среда.

Легенда: - Недостатъчна документация за формулиране на заключение.

Бележка: След извършването на подходящата оценка проекти 1.1 в Германия и 5.1 в Полша не са получили разрешение да продължат от компетентните органи.

Таблица 5 — Финансиране на „Натура 2000“ от фондовете на ЕС за програмния период 2007—2013 г.

Наименование на фонда
Цел на фонда

Финансов инструмент за околната среда (LIFE+)
Компонентът „Природа и биологично разнообразие“ на LIFE+ следва да подпомага по-нататъшното развитие и изпълнение на мрежата „Натура 2000“.

Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)
В областта на развитието на селските райони съществуват две специфични плащания за „Натура 2000“: мярка 213 „Плащания по програмата „Натура 2000“ и плащания, свързани с Директивата“ и мярка 224 „Плащания по програмата „Натура 2000“ и плащания, свързани с Директивата (гори)“.

В защитените зони по „Натура 2000“ може да се използват и други мерки за развитие на селските райони, по-специално мярка 214 „Плащания за агроекология“.

Европейски фонд за рибарство (ЕФР)
Мерките за водната околна среда могат да насърчат „устойчивата аквакултура, съвместима със специфичните ограничения на околната среда, в резултат от определянето на регионите по „Натура 2000“.

Освен това ЕФР може да се използва за подпомагане на мерки от общ интерес за „защитата и подобряването на околната среда в рамките на „Натура 2000“, когато нейните райони пряко засягат риболовни дейности, с изключение на производствените разходи“.

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР)
Редица дейности по структурните фондове могат да се отнасят до защитените зони по „Натура 2000“, по-специално дейност 51 „Насърчаване на биологичното разнообразие и опазване на околната среда (включително „Натура 2000“)“, дейност 55 „Поощряване на природните блага“ и дейност 56 „Запазване и развитие на природното наследство“.

Европейски социален фонд (ЕСФ)

Кохезионен фонд

Седма рамкова програма за научни изследвания (7РП)
7РП подкрепя транснационалните научноизследователски дейности в редица тематични области като околната среда.

Източник: Анализ на ЕСП.

Отговори на Комисията

Обобщение

III

В резултат от оценката по проверката за пригодност Комисията планира да приеме през 2017 г. план за действие за подобряване на прилагането на Директивите за опазване на природата.

IV

Установяването и прилагането на необходимите мерки за опазване са от основно значение за постигането на целите на Директивите. За целта е необходимо добро познаване на екологичните изисквания на местообитанията и биологичните видове, което понякога все още липсва.

V

Политиката на сближаване интегрира в пълна степен съображенията за опазване на околната среда както по отношение на възможността за финансиране на мерки в зоните по „Натура 2000“, така и относно гарантирането да се избягва нанасянето на вреди на тези територии от всяка инвестиция, чиято основна цел не е опазване на околната среда по „Натура 2000“.

Възстановяването, запазването и укрепването на биологичното разнообразие, включително в зони по „Натура 2000“, са част от подприоритетите на плана за развитие на селските райони. Съответно държавите членки имат правни основания и инструменти в рамките на тази политика да подпомагат управлението на защитените зони по „Натура 2000“. В програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г. почти 44 милиарда евро от ЕЗФРСР бяха отпуснати за приоритет 4 (почти 45 %), който включва подприоритета за биологичното разнообразие и е както пряко, така и косвено в полза на последното, макар и да не е възможно да се определи точният бюджет, предназначен за управлението на „Натура 2000“. Освен това повече от 18 % от земеделските земи (освен горските земи) са обхванати от договори за управление в подкрепа на биологичното разнообразие, дори да не е възможно да се определи точният район по договор за управление за целите на изпълнението на плановете за управление по „Натура 2000“.

VI

По отношение на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ) докладването относно показателите не беше задължително през периода 2007—2013 г. Нямаше основен (общ) показател, свързан с „Натура 2000“; нямаше основни (общи) показатели за резултати. За програмния период 2014—2020 г. има един показател за биологичното разнообразие (площ на местообитанията, подкрепени с цел постигане на по-добра степен на съхраненост).

ЕЗФРСР разполага със специфични показатели за изпълнението, с които да контролира дейности, подпомогнати по „Натура 2000“. Последващите оценки за периода 2007—2013 г., които следва да бъдат представени от държавите членки, се очакват до края на 2016 г. и ще бъдат обобщени от Комисията през 2017 г.

ЕФРР, ЕЗФРСР и КФ покриват голям брой различни области. Следователно увеличаването на броя на показателите за една област би означавало и сходно задължение за други области.

Въведение

07

Въпреки че Комисията проверява съответствието между потребностите и целите, определени в рамките за приоритетни действия и програмите за финансиране, държавите членки могат да вземат решение за изпълнение на целите по рамките за приоритетни действия, използвайки други фондове и средства.

За големи проекти на политиката на сближаване и за тези, финансирани от ЕФРР или КФ, Комисията проверява съответствието с изискванията, свързани с „Натура 2000“, преди да е излязло Решение на Комисията за тези проекти.

Констатации и оценки

Каре 2 – Второ тире

Концепцията за партньорство и многостепенно управление, включени в общоприложимите разпоредби за всички европейски структурни и инвестиционни фондове, се очаква да превърне координацията между различните участници, заинтересовани от дадена политика, в обичайна практика. Съответните публични органи следва да участват в партньорството, което обаче трябва да бъде организирано в съответствие с институционалната и правна рамка на държавите членки и националните и регионалните области на компетентност. В рамките на тази концепция управляващите органи са задължени да ангажират партньорите в подготовката и изпълнението на програмите. Комисията също така прие Европейски кодекс на поведение за партньорство, за да улесни осъществяването на концепцията в държавите членки за програмния период 2014—2020 г.

32

По отношение на полския проект неизпълнението на условието, наложено му от разрешението за осъществяване, е явно нарушение не само на правото на ЕС, но и на полското законодателство. Според информацията, с която разполага Комисията, полското законодателство предвижда достатъчно разпоредби в това отношение. По-конкретно в закона за строителството в Полша се изисква определени видове проекти (в частност пътища, железопътни линии и други проекти, попадащи в обхвата на Директивата за ОВОС) да получат „разрешение за строителство и/или за въвеждане в експлоатация“ след приключване на строителните работи и преди изградената инфраструктура да може да се експлоатира. Въпреки това Комисията е наясно, че съществува възможност за пропуски при прилагането. Случаите на неспазване на условия, свързани с околната среда, могат да бъдат докладвани на съответната Регионална дирекция за опазване на околната среда, която предприема действия за принудително изпълнение съгласно Закона за прилагането на административни производства.

36

Езиковата бариера е неизбежна, като се има предвид транснационалния характер на биогеографския процес и ограничените налични ресурси, които не дават възможност за устен превод по време на заседанията.

Освен това службите на Комисията са поканили всички заинтересовани страни в този процес да предоставят на своя език документи от особен интерес (като например национални разяснителни ръководства на типовете местообитания и статуса им на опазване). И накрая, мероприятия за установяване на контакти, могат да бъдат организирани и на други езици, а не само на английски език в зависимост от участващите държави/региони.

41

По отношение на ЕЗФРСР налице са данни за разходите за мерки, насочени специално към „Натура 2000“ (мерки 213 — плащания по „Натура 2000“ и 224 плащания по горските зони на „Натура 2000“). За покриването на разходи, направени по „Натура 2000“ чрез други мерки, Комисията увеличи усилията си за контрол на финансирането на „Натура 2000“ през програмния период 2014—2020 г. По-специално разходите, извършени с мярката за агроекология и климат в зоните по „Натура 2000“, ще бъдат обект на наблюдение.

По отношение на ЕФРР и КФ имаше разпределени средства, свързани с „Натура 2000“ по категорията на интервенция 51 относно „Насърчаване на биологичното разнообразие и опазването на природата (включително „Натура 2000“). За по-доброто разграничаване на финансирането за „Натура 2000“ от друго подпомагане, свързано с биологичното разнообразие, бяха създадени две отделни категории, номерирани 085 и 086, за периода 2014—2020 г.

42

Органите на държавите членки са свободни да определят начина, по който тяхната мрежа по „Натура 2000“ се управлява и финансира.

Мерките за опазване на зоните по „Натура 2000“ обикновено са комбинация от задължения и доброволни мерки. Изборът на подход оказва въздействие върху инструментите, които могат да бъдат използвани за финансиране.

Подпомагане по мерки 213 и 224, може да се предостави само за задължителни изисквания, определени в плановете за управление или равностойните инструменти. Липсата на такива планове или инструменти в много зони по „Натура 2000“ е направила невъзможно използването на тези мерки в тези територии.

Освен това повечето държави членки обикновено са избрали управление на зоните по „Натура 2000“ чрез доброволния подход, при който други инструменти, като например мярката за агроекология, биха могли да са подходящи. Следователно ограниченото използване на мерки 214 и 224 не предоставя пълна картина на подпомагането за развитие на селските райони по „Натура 2000“.

Вж. също отговора по точка 41.

43

В рамките на ЕФРР и КФ подпомагането за „Натура 2000“ и други мерки за опазване на биологичното разнообразие/природата са включени в една и съща категория на интервенция за периода 2007—2013 г. В това отношение настъпи промяна за периода 2014—2020 г., за който подпомагането на зони по „Натура 2000“ е в отделна категория на интервенция.

В контекста на развитието на селските райони съществуват различни мерки, които са в полза на „Натура 2000“ по пряк или косвен начин, например подпомагането за опазване на почвите в мярката за агроекология също носи ползи и за биологичното разнообразие. Разграничаването на подкрепата за „Натура 2000“ от финансирането за други екологични действия може да създаде риск да не се отрази реалното естество на многостранния ефект на многото мерки. По тази причина отчитането на поддействия по екологичен приоритет 4 за развитие на селските райони се докладва на общото ниво на приоритета.

В програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г. почти 44 милиарда евро от ЕЗФРСР (почти 45 %) бяха разпределени за приоритет 4, който и пряко, и косвено е в полза на биологичното разнообразие, макар и да не е възможно да се определи точният бюджет, предназначен за управлението на „Натура 2000“. Освен това повече от 18 % от земеделските земи (освен горските земи) са обхванати от договори за управление в подкрепа на биологичното разнообразие, дори да не е възможно да се определи точният район по договор за управление за целите на изпълнението на плановете за управление по „Натура 2000“.

Вж. също отговора на Комисията по точка 42.

44

Комисията желае да подчертае следното:

—По отношение на ЕЗФРСР Комисията увеличи усилията си за контрол на финансирането на „Натура 2000“ през програмния период 2014—2020 г.

—По отношение на ЕФРР и КФ съществуват данни за всяка държава членка във връзка с разпределеното подпомагане в рамките на ЕФРР и на КФ за опазване на биологичното разнообразие/природата, което включва и подпомагане за зоните по „Натура 2000“ (вж. също отговора по точка 41).

45

Комисията обобщи и предостави кратък анализ на информацията, получена от повечето държави членки като вътрешни документи (също и с помощта на външен договор).

Що се отнася до последващите действия по оценките, процесът бе неофициален. Въпреки това в резултат на двустранния обмен (напр. по време на семинарите във връзка с финансирането) или в рамките на проекти, свързани с LIFE PAF/IP, държавите членки/регионите бяха приканени да актуализират своите рамки за приоритетни действия и това вече е осъществено в няколко държави членки или региони (напр. Испания, Ирландия, Нидерландия, Уелс).

49

Изборът е на държавите членки да подкрепят в своите оперативни програми „Натура 2000“, което определя наличието на финансиране за „Натура 2000“. Това е също така в съответствие с констатация № 9 („Държавите членки са отговорни за създаването, управлението и финансирането на мрежата „Натура 2000“).

Вж. отговора на Комисията по точки 41 и 43.

50

Тематичната концентрация не възпрепятства инвестициите за опазването на околната среда, включително за опазването на биологичното разнообразие, но измести фокуса на инвестициите за по-силно развитите региони от основната инфраструктура за управление на отпадъците и водите. В резултат на това се забелязва сходна ситуация по отношение на отпуснатите финансови средства за мерките за опазване на биологичното разнообразие/природата между програмния период 2014—2020 г. (3,7 милиарда евро, от които около 1 милиард евро за зоните по „Натура 2000“) и периода 2007—2013 г. (3,7 милиарда евро). Освен това регламентите за политиката на сближаване също така изискват принципът на устойчивото развитие, включително опазването на околната среда и биологичното разнообразие, да бъде хоризонтално интегриран в изразходването на средствата. Това означава, че за периода 2014—2020 г. съображенията, свързани с околната среда, следва да бъдат включени във всички инвестиции, подкрепяни от фондовете на политиката на сближаване.

51

Вж. отговора на Комисията по точка 7.

Рамките за приоритетни действия не бяха единственият начин за осигуряване на необходимото разглеждане на „Натура 2000“ в програмите за съфинансиране. Службите на Комисията положиха големи усилия в това отношение независимо от ограниченията на рамките за приоритетни действия.

52

Освен това дори в рамките на други генерални дирекции, като например ГД „Регионална и селищна политика“, беше извършена и вътрешна проверка със съгласуваността с политиките на ЕС в областта на околната среда (включително прегледи въз основа на споразуменията за партньорство/оперативните програми, осъществени от утвърдени специалисти, които участват в тематичните мрежи). Насоки бяха предоставени и на географските звена на ГД „Регионална и селищна политика“ например: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_fiche_biodiversity_n2000.pdf.

53

Комисията желае да подчертае, че ограничения, свързани с време и ресурси, не позволиха наличието на структуриран подход. Специфични контролни списъци, разработени от ГД „Околна среда“, винаги са били използвани по време на оценяването на оперативните програми и програмите за развитие на селските райони, дори ако съответните таблици не винаги са били попълнени поради ограниченията, свързани с време и ресурси.

Следва да се припомни, че 118 програми за развитие на селските райони са били оценени от седем служители или национални експерти в кратък срок (понякога в рамките на няколко дни за програма).

54

Рамките за приоритетни действия, дори от нееднакво качество, за първи път предоставиха информация относно финансовите нужди за „Натура 2000“. Тази информация не бе налична преди и бе много полезна за подпомагането на разпределените средства за „Натура 2000“. Също така рамките за приоритетни действия не бяха единственият начин за осигуряване на необходимото разглеждане на „Натура 2000“ в програмите за съфинансиране. Службите на Комисията положиха големи усилия в това отношение независимо от ограниченията на рамките за приоритетни действия.

Държавите членки проявяват гъвкавост по отношение на приоритетите си. Не съществува задължение за заделянето на бюджет, който да съответства на нуждите, определени в рамката за приоритетни действия.

Освен това, що се отнася до ЕЗФРСР, не всички държави членки (или региони) насърчават в достатъчна степен мерките за изпълнението на „Натура 2000“ по отношение на потенциалните бенефициери, което често води до слабото усвояване на мерките. На последно място, заделеният бюджет често не се усвоява изцяло и се пренасочва към други мерки в края на периода.

55

Моля, вж. отговора на Комисията по точки 43 и 50.

58

Опазването и подобряването на биологичното разнообразие, включително в зони по „Натура 2000“, като подприоритети на развитието на селските райони, показват, че всяка уместна мярка може да се използва за постигането на тази цел. Някои от тези мерки имат по-голям потенциал в това отношение, отколкото други и затова може да са по-добре насочени към нуждите на „Натура 2000“.

В рамките на мярката за агроекология и климат съществуват операции с различна степен на целенасоченост, като едните са от общ характер в полза на околната среда като цяло, а другите, акцентират повече върху конкретна нужда/цел, например определен тип местообитание или видове птици. И двата вида операции могат да предоставят ползи за околната среда и са включени в програмите за развитие на селските райони.

59

Въпреки това бенефициерите, засегнати от тези изисквания, получиха известно подпомагане от Европейския фонд за рибарство, което спомогна за по-доброто обществено приемане на програмите по „Натура 2000“.

Каре 10 – Първо тире

Ограничаването на обхвата на мярката също бе и поради по-малкия бюджет на програмата за развитие на селските райони в сравнение с периода 2007—2013 г.

Каре 10 – Второ тире

Комисията потвърждава, че програмата за развитие на селските райони за Полша подкрепя само стопанствата с над 1 хектар.

Каре 10 – Трето тире

През целия период на изпълнение на румънската програма за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г. и по време на одобряването на тази за периода 2014—2020 г. имаше много малко планове за управление по „Натура 2000“. Следователно мерките за агроекология, насочени към видовете птици, посочени в този доклад, не биха могли да вземат под внимание априори мерки за опазване, които все още не са били определени. При липсата на такива мерки за опазване мерките за агроекология бяха предназначени да осигурят широкообхватни защитни схеми, за да се подпомогнат целите на опазването, поставени на национално и международно равнище и на равнището на ЕС, като предшестват плановете за управление по „Натура 2000“. Румъния посочи в програмата за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г., че когато бъдат приети повече планове за управление по „Натура 2000“, тя ще направи преглед на схемите, свързани с мярката за агроекология и климат, и ще разгледа възможността за въвеждане на мярката за подпомагане на „Натура 2000“.

Предложените агроекологични схеми със сигурност включват (в Пакет 3.2 Lanius Minor и Falco Vespertinus и в двата програмни периода) задължения за ограничаване на гъстотата на животните за паша и коситбата само през определени периоди, за забрана за оран и обработване на почвата и извършването на тежко механични дейности. Навлизането на такива доброволни ангажименти зависи от това до каква степен отделните земеделски производители ще са заинтересовани да ги поемат.

61

По отношение на Румъния: LIFE съфинансира 4 проекта за опазване на кафявите мечки в Румъния, като три са завършени, а един е текущ. Първите три имаха различни мащаби и обхват: 1) определена защитена зона по „Натура 2000“ (Muntii Vrancei); 2) регионално равнище, включително всички зони по „Натура 2000“ от окръга Вранча и два съседни окръга; 3) определяне на национални правила за опазването на кафявата мечка (с данни, събрани и анализирани на национално равнище). Целите на текущия проект LIFE13 NAT/RO/1154 са да се опази популацията на кафявата мечка в по-малък мащаб в окръг Брашов, а дейностите по проекта са свързани най-вече с конфликта между хора и мечки. Мащабът и областите и в четирите проекта са различни, а включените изследвания съдържат съответните обяснения и коментари.

62

Дейностите по опазване, насочени към постигането на резултати, например в рамките на мярката за агроекология и климат, са добър пример за инструмент, вписващ се в концепцията на бюджет за постигане на резултати. Акцентът е главно върху усилията на бенефициерите и познанията им за постигане на очакваните резултати в конкретните екосистеми, а не само върху спазването на предписаните практики. Когато дейностите, насочени към постигането на резултати, са добре изготвени и основани на доказателства и правилно установени показатели, техният контрол следва да бъде по-лесен от контрола на операциите, основани на предписани практики за управление. Разходите за дейности, насочени към постигането на резултати, могат да бъдат по-високи в подготвителния етап (напр. определяне на подходящи и ясни показатели), отколкото на етапа на изпълнение.

Държавите членки отпуснаха средства за мерки, насочени към постигането на резултати, за „Натура 2000“.

Каре 12

Някои други региони в Германия включиха агроекологични схеми, насочени към постигането на резултати, в своите програми за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г. и/или за периода 2014—2020 г.

63

За ЕФРР/КФ мониторинг на програмно равнище ще предоставя информация относно изпълнението на дадена програма и нейните приоритетни оси и относно всякакви въпроси, засягащи изпълнението на програмата.

64

По отношение на ЕФРР/КФ докладването относно показателите не бе задължително за 2007—2013 г. През периода 2014—2020 г. общите показатели за резултатите са включени в регламента и трябва да се използват, когато е уместно, за обобщаването на информация във всички програми — в случаите, когато действията на дадена програма не отразяват общ показател за резултатите, държавите членки трябва да посочат и докладват относно съответния специфичен за програмата показател. За ЕФРР/КФ показателите за резултатите са винаги специфични за дадената програма.

65

Показателите на ЕЗФРСР за мониторинг (вложените ресурси и резултатите) отчитат много внимателно какво в действителност се подпомага. Това се допълва от оценки, извършени за всяка програма за развитие на селските райони, чиято цел е да се оцени ефикасността на политиката. Последващите оценки за периода 2007—2013 г., представени от държавите членки, ще бъдат обобщени от Комисията през 2017 г.

Каре 14

Вж. отговора на Комисията по точка 65.

66

Вж. отговора на Комисията по точка 65.

68

Фондовете разполагат със специфични показатели за изпълнението, с които да контролира дейности, подпомогнати по „Натура 2000“. Последващите оценки за периода 2007—2013 г., които следва да бъдат представени от държавите членки, се очакват до края на 2016 г. и ще бъдат обобщени от Комисията през 2017 г.

69

Комисията отбелязва, че няма изрично задължение съгласно Директивата за местообитанията да създаде план за мониторинг на равнище зона. Въпреки това тя изразява съгласие, че мониторинг на равнище зона е от съществено значение за оценяването на ефективността на мерките за опазване, както и за спазване на другите задължения, определени в Директивата, като например задължението за предотвратяване на влошаването на състоянието на естествените местообитания и местообитанията на видовете, както и обезпокояването на видовете, за които са били определени зоните (член 6, параграф 2).

71

Вж. отговора на Комисията по точка 69.

72

Комисията проверява дали стандартните формуляри за данни са актуализирани (по отношение на промени в информацията относно видовете и местообитанията за определените зони) или дали границите на зоните са били променени, както в рамките на ежегодната актуализация на списъците със зони от значение за Общността (ЗЗО) на Съюза, така и в рамките на актуализацията на оценката за достатъчност на мрежата от ЗЗО. Комисията възнамерява да извърши по-подробна проверка през 2017 г.

78

Липсата на „общ“ метод за събиране на данни не е от съществено значение и предвид огромното разнообразие на видове, местообитания и екологични условия в целия ЕС (на сушата и в морето) е почти невъзможно (и непрактично от екологична гледна точка) да се установи единна унифицирана методология за мониторинг. От първостепенно значение по-скоро е въпросът за липсата на научно валидни регистри и схеми за мониторинг за много биологични видове и типове местообитания в много държави членки. Ако методът за мониторинг е научно валиден и дава статистически важни резултати, в такъв случай това е достатъчно, за да се гарантира качеството и сравнимостта на данните (напр. размера на популацията и тенденциите).

Заключения и препоръки

81

В резултат от оценката по проверката за пригодност Комисията планира да приеме през 2017 г. план за действие за подобряване на прилагането на Директивите за опазване на природата.

Препоръка 1 — Постигане на пълното прилагане на Директивите за опазване на природата

а)Комисията приветства настоящата препоръка към държавите членки.

б)Комисията приветства настоящата препоръка към държавите членки и отбелязва, че също така е важно да се гарантира, че мрежата „Натура 2000“ ще бъде завършена, включително и по отношение на морския компонент.

Комисията допълнително отбелязва, че е от съществено значение прилагането на мерките за опазване да се наблюдава.

в)Комисията приема препоръката. Тя отчита съществуващите езикови бариери и има за цел да предостави документи с насоки на всички официални езици. Обаче поради ограничения във финансовите ресурси, това е възможно само по постепенен начин: в зависимост от темата, някои езици са с приоритет в сравнение с други, като също се вземат предвид най-говоримите езици в ЕС. Ключови документи с насоки са преведени на всички официални езици, считано от датата на публикуването им. Всички те са налични на страницата на Комисията в Интернет. Тя също така разчита на държавите членки да гарантират разпространяването им сред целевите групи.

83

По отношение на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ):

—разпределените средства от ЕФРР и КФ, свързани с „Натура 2000“ по категорията на интервенция 51 относно „Насърчаване на биологичното разнообразие и опазването на природата (включително „Натура 2000“) за периода 2007—2013 г., попадат в две отделни категории за програмния период 2014—2020 г. с цел по-доброто разграничаване на финансирането за „Натура 2000“ от друго подпомагане, свързано с биологичното разнообразие.

—повечето държави членки отпуснаха подпомагане от ЕФРР и КФ за зоните по „Натура 2000“ и като цяло за мерки за опазване на биологичното разнообразие/природата.

—съществуват данни за всяка държава членка във връзка с разпределеното подпомагане в рамките на ЕФРР и на КФ за опазване на биологичното разнообразие/природата, което включва и подпомагане за зоните по „Натура 2000“ (вж. също отговора по точка 41).

В програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г. почти 44 милиарда евро от ЕЗФРСР бяха отпуснати за приоритет 4, който включва подприоритета за биологичното разнообразие и е както пряко, така и косвено в полза на последното, макар и да не е възможно да се определи точният бюджет, предназначен за управлението на „Натура 2000“. Освен това повече от 18 % от земеделските земи (освен горските земи) са обхванати от договори за управление в подкрепа на биологичното разнообразие, дори да не е възможно да се определи точният район по договор за управление за целите на изпълнението на плановете за управление по „Натура 2000“.

Препоръка 2 — Финансиране и отчитане на разходите по „Натура 2000“

а)Комисията приветства настоящата препоръка към държавите членки.

б)Комисията приветства настоящата препоръка към държавите членки.

в)Комисията приветства настоящата препоръка към държавите членки и отбелязва, че също така е от съществено значение да се гарантира подходящо финансиране на мрежата „Натура 2000“, за да се постигне съответствие с наличните средства от ЕС.

г)Комисията приема препоръката. Това обаче не засяга резултата от предстоящите обсъждания относно следващия програмен период.

Препоръка 3 — Измерване на резултатите, постигнати от „Натура 2000“

а)Комисията приветства настоящата препоръка към държавите членки.

б)Комисията приема препоръката.

Това обаче не засяга резултата от предстоящите обсъждания относно следващия програмен период. Комисията ще разгледа възможността за подобряване на съществуващите показатели и възможността за създаване на нови такива, когато това е уместно.

в)Комисията приветства настоящата препоръка към държавите членки.

QJ-AB-17-036-BG-E    ISSN 1977-5814

Мрежата „Натура 2000“ е ключов елемент от стратегията на ЕС за спиране на загубата на биологично разнообразие. Мрежата обхваща хиляди зони на територията на целия ЕС, в които са защитени различни естествени местообитания и видове. Сметната палата признава важната роля, която играе „Натура 2000“ за опазването на биологичното разнообразие, но отбелязва, че все още е необходим значителен напредък, за да е възможно постигането на амбициозните цели на ЕС за опазване на биологичното разнообразие. Държавите членки не управляват достатъчно добре мрежата „Натура 2000“; финансирането от ЕС не е добре мобилизирано и липсва изчерпателна информация за ефективността на мрежата. Ето защо Сметната палата отправя редица препоръки към Комисията и държавите членки с цел да се постигне пълно реализиране на потенциала на мрежата, изясняване на финансовата рамка и измерване на постигнатите резултати.