EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Lucemburk

LUCEMBURSKO

Tel.: +352 4398-1

Dotazy: eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx

Internetová stránka: eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditors

Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu. Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).

Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2017

Print | ISBN 978-92-872-6891-4 | ISSN 1831-0788 | doi:10.2865/900863 | QJ-AB-17-036-CS-C
PDF | ISBN 978-92-872-6893-8 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/479109 | QJ-AB-17-036-CS-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6896-9 | ISSN 1977-5628 | doi:10.2865/161735 | QJ-AB-17-036-CS-E

© Evropská unie, 2017

Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU

Bezplatné publikace:

•jeden výtisk:
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•více výtisků, plakáty či pohlednice:
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).

(*)Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).

Placené publikace:

•prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Činnost | Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu | 15.7.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) | 9.11.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách | 11.1.2017
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích | 10.2.2017

CS | 2017 | č. 01

Zvláštní zpráva

Provádění sítě Natura 2000
s plným využitím jejího
potenciálu vyžaduje
více úsilí

(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)

Auditní tým

Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.

Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Phil Wynn Owen a který se zaměřuje na udržitelné využívání přírodních zdrojů. Audit vedl člen EÚD Nikolaos Milionis a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Julia Papateodoruová, tajemník kabinetu Kristian Sniter, vyšší manažer Colm Friel, vedoucí úkolu Emese Fésűsová a zástupkyně vedoucí úkolu Laure Gatterová. Členy auditního týmu byli Rogelio Abarquero Grossi, Oana Dumitrescová, Florin- Alexandru Farcas, Paulo Faria, Maria Luisa Gómez-Valcárcelová, Maria del Carmen Jimenezová, Mircea-Cristian Martinescu, Aino Nyholmová, Joachim Otto, Zoltán Papp, Anne Poulsenová, Bruno Scheckenbach, Matteo Tartaggia, Diana Voineová, Anna Zalegová, Diljanka Železarovová a Paulina Zielinská-Suchecká. Se sepsáním zprávy pomáhal Michael Pyper.

Zleva doprava: L. Gatterová, P. Zielinská-Suchecká, J. Otto, O. Dumitrescová, C. Friel, F.-A. Farcas, E. Fésűsová, M. Pyper, N. Milionis, D. Železarovová, A. Zalegová.

Obsah

Zkratky

Glosář

Shrnutí

Úvod

Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020

Síť Natura 2000

Organizace sítě Natura 2000

Odpovědnost

Financování

Rozsah a koncepce auditu

Připomínky

Členské státy nespravovaly síť Natura 2000 dostatečně řádně

Koordinace mezi orgány a zainteresovanými subjekty v členských státech nebyla dostatečně rozvinuta

Nezbytná ochranná opatření byla příliš často opožděná nebo je členské státy nevhodně vymezily

Navštívené členské státy řádně neposuzovaly projekty s vlivem na lokality Natura 2000

Komise aktivně dohlížela na provádění sítě Natura 2000

Fondy EU nebyly na podporu správy sítě Natura 2000 dobře mobilizovány

Prioritní akční rámce přinášely nespolehlivý obraz nákladů sítě Natura 2000

Programové dokumenty různých fondů EU pro období 2014–2020 neodrážely v plném rozsahu potřeby financování stanovené v prioritních akčních rámcích

Režimy financování z EU byly nedostatečně přizpůsobeny cílům lokalit Natura 2000

Systémy monitorování a podávání zpráv nedostačovaly na to, aby poskytovaly komplexní informace o účinnosti sítě Natura 2000

Pro síť Natura 2000 neexistoval zvláštní systém ukazatelů výkonnosti

Provádění plánů monitorování sítě Natura 2000 bylo nedostatečné

Neúplné a nejednotné údaje snižovaly účinnost monitorování stanovišť a druhů

Závěry a doporučení

Příloha

Odpověď Komise

Zkratky

7. RP: Sedmý rámcový program pro výzkum

EEA: Evropská agentura pro životní prostředí

EFRR: Evropský fond pro regionální rozvoj

ENRF: Evropský námořní a rybářský fond

ERF: Evropský rybářský fond

ESF: Evropský sociální fond

EU: Evropská unie

EZFRV: Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova

FS: Fond soudržnosti

IKT: Informační a komunikační technologie

LIFE: Finanční nástroj pro životní prostředí (L‘Instrument financier pour l‘environnement)

OP: Operační program

PRV: Program rozvoje venkova

REFIT: Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (Regulatory Fitness and Performance Programme)

SAC: Zvláštní oblast ochrany (Special Area of Conservation)

SCI: Lokalita významná pro Společenství (Site of Community Importance)

SPA: Zvláště chráněné oblasti (Special Protection Areas)

SZP: Společná zemědělská politika

UNESCO: Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu

Glosář

Biodiverzita nebo biologická rozmanitost: článek 2 Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti definuje „biologickou rozmanitost“ jako „variabilitu všech žijících organismů včetně, mezi jiným, suchozemských, mořských a jiných vodních ekosystémů a ekologických komplexů, jejichž jsou součástí; zahrnuje diverzitu v rámci druhů, mezi druhy i diverzitu ekosystémů“.

Cíle ochrany: cíl ochrany je celkový cíl stanovený pro druhy anebo typy stanovišť, pro něž je lokalita vyhlášena, aby mohla tato lokalita přispívat k zachování nebo dosažení příznivého stavu daných stanovišť a druhů z hlediska ochrany na celostátní, biogeografické nebo unijní úrovni.

Kompenzační opatření: opatření, která jsou specifická pro projekt nebo plán a jejichž účelem je přesně vyrovnat negativní dopad dotčeného projektu nebo plánu, aby byla zachována celková ekologická soudržnost sítě Natura 2000. Kompenzační opatření jsou přijímána nezávisle na dotčeném projektu (včetně jakýchkoli souvisejících zmírňujících opatření) a využívají se jen jako „poslední možné řešení“, jestliže jsou ostatní ochranná opatření stanovená směrnicí neúčinná a je přesto povoleno pokračovat v projektu/plánu¹, který má negativní účinek na lokalitu Natura 2000.

Lokalita významná pro Společenství (SCI): lokalita, která významně přispívá k udržení nebo obnově příznivého stavu přírodního stanoviště uvedeného ve směrnici o stanovištích z hlediska jeho ochrany. Lokalita významná pro Společenství může též významně přispívat k soudržnosti sítě Natura 2000 anebo k udržení biologické rozmanitosti příslušné biogeografické oblasti nebo oblastí.

Natura 2000: největší celistvá ekologická síť chráněných oblastí na světě, která pokrývá 18 % pevninské plochy v celé EU, jakož i významné mořské oblasti. Natura 2000 je klíčovým prvkem strategie EU pro zastavení úbytku biologické rozmanitosti a zajištění ekosystémových služeb do roku 2020². Cílem sítě je zachovat příslušné typy přírodních stanovišť a stanoviště druhů v jejich přirozeném areálu rozšíření ve stavu příznivém z hlediska jejich ochrany nebo popřípadě tento stav obnovit³.

Odpovídající posouzení: čl. 6 odst. 3 směrnice o stanovištích stanoví, že jakýkoli plán nebo projekt, který bude mít na lokalitu pravděpodobně významný dopad, podléhá odpovídajícímu posouzení jeho důsledků z hlediska cílů ochrany lokality.

Ochrana: všechna opatření, která jsou potřebná pro zachování nebo obnovu přírodních stanovišť a populací volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin v příznivém stavu z hlediska jejich ochrany, jak stanoví definice ve směrnici o stanovištích⁴.

Ochranná opatření a plány péče: ochranná opatření jsou pozitivní, proaktivní opatření, jejichž cílem je přispět k dosažení příznivého stavu z hlediska ochrany druhů a stanovišť vyskytujících se v konkrétní lokalitě. Ačkoli nejsou povinné, jsou plány péče nejčastěji využívanou možností pro stanovení cílů ochrany lokalit spolu s opatřeními nezbytnými pro dosažení těchto cílů.

Poškozování: čl. 6 odst. 2 směrnice o stanovištích a čl. 4 odst. 4 směrnice o ptácích stanoví, že členské státy musí přijmout vhodná opatření, aby v lokalitách Natura 2000 vyloučily poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů, jakož i vyrušování druhů.

Prioritní akční rámec: nástroj plánování, který vyžaduje čl. 8 odst. 4 směrnice o stanovištích. Jeho hlavním cílem je poskytnout integrovaný přehled opatření potřebných k provedení sítě Natura 2000, spojit je s odpovídajícími fondy EU a upřesnit jejich potřeby financování⁵.

Přírodní stanoviště: přírodní nebo přírodě blízké suchozemské nebo vodní oblasti vymezené zeměpisnými, abiotickými a biotickými znaky⁶.

REFIT a kontrola účelnosti: v rámci své politiky v oblasti inteligentní regulace Komise iniciovala Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Jeho cílem je zjednodušit právní předpisy EU a snížit náklady na jejich provádění a tím přispět k vytváření jasného, stabilního a předvídatelného právního rámce. V prvních fázích tohoto programu Komise přezkoumala úplný soubor právních předpisů EU a rozhodla o návazných opatřeních, jedním z nichž je „kontrola účelnosti“, která zahrnuje komplexní hodnocení politiky, jež má posoudit, zda rámec právních předpisů pro určitý sektor politiky „odpovídá danému účelu“.

Řízení o nesplnění povinnosti: článek 258 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) dává Komisi jako strážkyni Smluv pravomoc přijmout právní kroky vůči členskému státu, který neplní svoje povinnosti podle práva EU.

Standardní formulář údajů: formulář sestavený podle čl. 4 odst. 1 směrnice o stanovištích pro účely vypracování seznamu lokalit významných pro Společenství. Formulář zaznamenává údaje o každé lokalitě ve formátu, který určí Komise po dohodě s členskými státy, včetně mapy lokality, jejího názvu, zeměpisné polohy, rozlohy a údajů vyplývajících z posouzení relativní důležitosti lokality pro stanoviště a druhy zahrnuté do směrnice, které vypracují vnitrostátní orgány.

Stav druhu z hlediska ochrany: čl. 1 písm. i) směrnice o stanovištích definuje stav druhu z hlediska ochrany jako „souhrn vlivů působících na příslušný druh, které mohou ovlivnit jeho dlouhodobé rozšíření a početnost jeho populací“ na určitém území. Stav druhu z hlediska ochrany se považuje za „příznivý“, jestliže:

οúdaje o populační dynamice příslušného druhu naznačují, že se dlouhodobě udržuje jako životaschopný prvek svého přírodního stanoviště,

οpřirozený areál rozšíření druhu není a pravděpodobně nebude v dohledné budoucnosti omezen,

οexistují a pravděpodobně budou v dohledné době i nadále existovat dostatečně velká stanoviště k dlouhodobému zachování jeho populací.

Velké projekty: „velké projekty“ jsou obvykle rozsáhlé projekty infrastruktury týkající se dopravy, životního prostředí a jiných odvětví, jako jsou kultura, vzdělávání, energetika nebo informační a komunikační technologie (IKT). Pokud celkové náklady těchto projektů podporovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) anebo Fondu soudržnosti (FS) v programovém období 2007–2013 činily více než 25 milionů EUR v případě životního prostředí a 50 milionů EUR v případě ostatních oblastí podpory, podléhaly hodnocení a zvláštnímu rozhodnutí Evropské komise. Před schválením velkých projektů se zkoumá jejich soulad s ostatními politikami EU, včetně politiky týkající se sítě Natura 2000. V programovém období 2014–2020 jsou Komisi nápomocni nezávislí odborníci.

Zmírňující opatření: opatření, jejichž cílem je minimalizovat nebo dokonce odstranit pravděpodobné negativní dopady plánu nebo projektu na lokalitu. Tato opatření jsou nedílnou součástí specifikací plánu nebo projektu⁷.

Zpráva o stavu přírody: každých šest let jsou členské státy povinny oznámit Evropské komisi stav ochrany druhů a stanovišť chráněných podle směrnic o ochraně přírody⁸, které se vyskytují či nacházejí na jejich území. Komise pak za pomoci Evropské agentury pro životní prostředí všechny údaje sdruží, aby zjistila stav stanovišť a druhů v celé EU. Výsledky Komise zveřejňuje ve zprávě nazvané „Stav přírody v Evropské unii“.

Zvláště chráněné území (SPA): suchozemská nebo vodní lokalita vyhlášená členskými státy podle článku 4 směrnice o ptácích, v níž jsou uplatněna zvláštní ochranná opatření k ochraně konkrétních druhů ptáků a jejich stanovišť.

Zvláštní oblast ochrany (SAC): lokalita významná pro Společenství a vyhlášená členskými státy, u které jsou pro přírodní stanoviště anebo populace druhů, pro něž je lokalita určena, uplatněna ochranná opatření nezbytná k zachování nebo obnově příznivého stavu lokality z hlediska jejich ochrany.

1 Pokyny k čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích 92/43/EHS, 2007/2012, Evropská komise.

2 Zvláštní zpráva č. 12/2014 „Financuje EFRR účinně projekty, které přímo podporují biologickou rozmanitost v rámci strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020?“ (http://eca.europa.eu).

3 Článek 3 směrnice 92/43/EHS.

4 Článek 1 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

5 SEC(2011) 1573 final ze dne 12. prosince 2011 Financing Natura 2000, Investing in Natura 2000: Delivering benefits for nature and people (Financování sítě Natura 2000. Investice do sítě Natura 2000: přínos pro přírodu i člověka), s. 11.

6 Čl. 1 písm. b) směrnice 92/43/EHS.

7 Pokyny k čl. 6 odst. 4 směrnice o stanovištích 92/43/EHS.

8 Podle článku 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (směrnice o ptácích) (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7) a článku 17 směrnice o stanovištích.

Shrnutí

I

Úbytek biologické rozmanitosti je jedním z hlavních problémů v oblasti životního prostředí, kterým EU čelí. Klíčovým prvkem strategie EU pro zastavení úbytku biologické rozmanitosti a zlepšení stavu stanovišť a druhů do roku 2020 je síť Natura 2000, kterou zřídily směrnice o ptácích a o stanovištích. Tyto směrnice stanoví společný rámec ochrany přírody ve všech členských státech. Síť Natura 2000 pokrývá více než 18 % pevninské plochy a kolem 6 % mořských oblastí EU a obsahuje více než 27 000 lokalit v celé Evropě chránících rozmanitá stanoviště a druhy. Socio-ekonomické činnosti nejsou v lokalitách Natura 2000 zakázány, členské státy však musí zabránit poškozování lokalit a přijmout opatření na zachování nebo obnovu příznivého stavu z hlediska ochrany druhů a stanovišť.

II

Cílem našeho auditu bylo odpovědět na otázku „Je síť Natura 2000 řádně prováděna?“ Znamenalo to zkoumat, zda byla síť řádně spravována, financována a monitorována. Audit jsme provedli v Komisi a v pěti členských státech, v nichž se nachází nejvíce biogeografických oblastí v Evropě. Navštívili jsme 24 lokalit Natura 2000, provedli jsme šetření v členských státech a konzultovali jsme různé skupiny zainteresovaných subjektů.

III

Uvědomujeme si zásadní úlohu sítě Natura 2000 při ochraně biologické rozmanitosti, přičemž jsme došli k závěru, že síť Natura 2000 nebyla prováděna tak, aby se využil její plný potenciál. Je zapotřebí významného pokroku v členských státech a větší snahy Komise, aby síť lépe přispívala k ambiciózním cílům strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.

IV

Členské státy neřídily síť Natura 2000 dostatečně dobře. Nebyla dostatečně rozvinuta koordinace mezi příslušnými orgány, zainteresovanými subjekty a sousedními členskými státy. Nezbytná ochranná opatření byla příliš často opožděná nebo nevhodně vymezená. Navštívené členské státy řádně neposuzovaly projekty s vlivem na lokality Natura 2000. Ačkoli Komise aktivně dohlížela na to, jak členské státy síť Natura 2000 provádějí, mohla zlepšit distribuci svých pokynů členským státům. Komise se zabývala vysokým počtem stížností týkajících se sítě Natura 2000 a obecně hledala s členskými státy řešení, v nutných případech však také zahajovala řízení o nesplnění povinnosti.

V

Fondy EU nebyly na podporu správy sítě Natura 2000 dobře mobilizovány. EU financovala realizaci sítě Natura 2000 pomocí stávajících fondů EU. Využívání těchto fondů ve prospěch sítě je v působnosti členských států. Zjistili jsme, že se nedostává spolehlivých informací o nákladech sítě a o potřebách jejího financování z rozpočtu EU. Prioritní akční rámce poskytovaly neúplný obraz skutečného financování z EU do roku 2013 a plánovaných prostředků na období 2014–2020. Na úrovni lokalit uváděly plány péče zřídkakdy úplné posouzení nákladů. Programové dokumenty pro období 2014–2020 u různých fondů používaných k financování sítě (zejména EZFRV a EFRR) neodrážely potřeby financování v plném rozsahu a Komise neřešila tyto nedostatky strukturovaným způsobem. Režimy financování z EU byly nedostatečně přizpůsobeny cílům lokalit Natura 2000.

VI

Systémy monitorování a podávání zpráv týkající se sítě Natura 2000 nebyly uzpůsobeny podávání komplexních informací o účinnosti sítě. Pro využívání prostředků EU na síť neexistoval zvláštní systém ukazatelů výkonnosti. Ukazatele sice existovaly na úrovni programů financování (například EZFRV), týkaly se však obecných cílů biologické rozmanitosti a zaměřovaly se na spíše na výstupy než na výsledky ochrany sítě Natura 2000. Na úrovni lokalit dokumenty týkající se péče o lokalitu často neobsahovaly plány monitorování, anebo pokud je obsahovaly, nebyly dostatečně podrobné či časově vymezené. Standardní formuláře údajů (obsahující základní údaje o charakteristikách lokality) obecně nebyly aktualizovány na základě monitorování. Údaje, které členské státy poskytovaly Komisi pro účely její pravidelné zprávy o stavu přírody, uváděly trendy stavu ochrany, příliš často však byly neúplné a jejich srovnatelnost zůstávala problematická.

VII

Vyslovili jsme řadu doporučení určených Komisi i členským státům, která mají pomoci dosáhnout plného provedení směrnic o ochraně přírody, vyjasnit rámec financování a účetnictví sítě Natura 2000 a zajistit lepší měření výsledků, jichž síť Natura 2000 dosáhla.

Úvod

Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020

01

Biologická rozmanitost neboli biodiverzita znamená různorodost života na Zemi. Biologická rozmanitost je nezbytná pro udržování zdravých ekosystémů, které nám poskytují základní přírodní zdroje a služby, jež potřebujeme k dobrému životu. V květnu 2011 přijala Evropská komise strategii, jejímž cílem je „zastavit v EU do roku 2020 úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémových služeb, v maximálním proveditelném rozsahu je obnovit a současně zvýšit příspěvek EU k odvrácení úbytku biologické rozmanitosti v celosvětovém měřítku“⁹. Strategie byla přijata poté, co EU nesplnila svůj cíl v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2010, přestože měla podrobný akční plán. Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 je v souladu se závazky, které přijali vedoucí představitelé EU v březnu 2010 na desáté konferenci smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti v Nagoji¹⁰.

02

Aby byl splněn hlavní cíl zastavit úbytek biologické rozmanitosti do roku 2020, stanoví strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti šest operačních cílů zahrnujících 20 akcí. Naše zpráva se zaměřuje na první cíl, který se týká sítě Natura 2000 a plným provedením směrnic o ptácích¹¹ a o stanovištích¹², obecně označovaných jako směrnice o ochraně přírody. Tyto směrnice zřídily síť Natura 2000 jako „spojitou evropskou ekologickou síť zvláštních oblastí ochrany“¹³, která má umožnit zachovat příslušné typy přírodních stanovišť a stanoviště druhů v jejich přirozeném areálu rozšíření ve stavu příznivém z hlediska jejich ochrany, popřípadě umožnit tento stav obnovit. Účelem prvního cíle strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti je „zastavit zhoršování stavu všech druhů a stanovišť, na které se vztahují právní předpisy EU upravující ochranu přírody, a dosáhnout významného a měřitelného zlepšení jejich stavu do roku 2020 tak, aby ve srovnání se současným stavem: i) o 100 % více posuzovaných stanovišť a o 50 % více posuzovaných druhů podle směrnice o stanovištích vykázalo zlepšený stav z hlediska ochrany; a ii) o 50 % více posuzovaných druhů podle směrnice o ptácích vykázalo bezpečný nebo zlepšený stav“. Tento první cíl zahrnuje čtyři akce:

οDokončit vytvoření sítě Natura 2000 a zajistit dobré řízení.

οZajistit přiměřené financování lokalit sítě Natura 2000.

οZvýšit informovanost a zapojení zúčastněných stran a zlepšit dodržování právních předpisů

οZlepšit a harmonizovat kontroly a podávání zpráv.

03

V přezkumu strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti v polovině období, který Komise zveřejnila v říjnu 2015, se konstatovalo, že od roku 2011 se podařilo v rámci cíle 1 uskutečnit mnohá opatření, nejdůležitějšími přetrvávajícími výzvami však je dokončit mořskou složku sítě Natura 2000, provádět účinnou správu všech lokalit sítě Natura 2000 a zajistit dostatečné prostředky k financování sítě Natura 2000.

04

Kromě toho ve své poslední zprávě¹⁴ o stavu a trendech stanovišť a druhů spadajících do působnosti směrnic o ptácích a o stanovištích Komise došla k závěru, že „existují jasné doklady toho, že síť Natura 2000 má zásadní úlohu při stabilizaci stanovišť a druhů, zejména v případech, kdy jsou v odpovídajícím rozsahu zavedena nutná opatření. […] Celkový stav druhů a stanovišť v EU se však v období 2007–2012 významně nezměnil, mnoho stanovišť a druhů vykazuje nepříznivý stav a u podstatné části z nich pokračuje zhoršování stavu“.

05

V rámci svého Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) Komise v únoru 2014 zahájila „kontrolu účelnosti“, aby posoudila účinnost a relevantnost právních předpisů v oblasti ochrany přírody. Komise uspořádala konferenci, na níž konzultanti dne 20. listopadu 2015 představili svá předběžná zjištění¹⁵, kontrola účelnosti Komise však do doby skončení našeho auditu v září 2016 nebyla dokončena. Uvedené předběžné výsledky naznačovaly, že ačkoli bylo při provádění sítě Natura 2000 dosaženo značného pokroku, je zapotřebí pokročit ještě dále v oblastech, jako jsou rozvoj ochranných opatření a odpovídajících mechanismů financování.

Síť Natura 2000

06

Síť Natura 2000¹⁶ je ústředním prvkem strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti. Směrnice o ptácích a o stanovištích poskytují společný rámec EU, který stanoví normy ochrany přírody ve všech členských státech. Síť zahrnuje lokality významné pro Společenství, jež vyhlásí členské státy jako zvláštní oblasti ochrany nejpozději šest let poté, co jsou jako lokality významné pro Společenství označeny podle směrnice o stanovištích. Zahrnuje i zvláště chráněné oblasti označené podle směrnice o ptácích. Síť Natura 2000 pokrývá více než 18 % pevninské plochy EU a asi 6 % jejích mořských oblastí. Zahrnuje více než 27 000 lokalit (viz rámeček 1) a pokrývá více než 1 milion čtverečních kilometrů pevninské a vodní plochy¹⁷ (viz obrázek 1).

Obrázek 1

Lokality Natura 2000 v celé EU

Pozn.: Vykazované období (2012) nezahrnuje lokality doplněné po přistoupení Chorvatska k EU v roce 2013.

Zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí, State of Nature in the EU (Stav přírody v EU), odborná zpráva č. 2/2015, s. 120.

Rámeček 1

Co jsou lokality sítě Natura 2000?

Evropa má různorodé typy klimatu, krajiny a plodin, a tudíž i vysokou úroveň biologické rozmanitosti. Síť Natura 2000 je podobně rozmanitá evropská síť lokalit, v nichž jsou v Evropě chráněna přírodní stanoviště a druhy. Síť chrání přibližně 230 typů přírodních stanovišť a téměř 1 200 živočišných a rostlinných druhů uznávaných za druhy celoevropského významu a také asi 200 ptačích druhů. Od malých lokalit sestávajících z podzemních jeskyní po rozsáhlé lokality pokryté lesy o rozloze několika stovek tisíc hektarů, od přístavů po oblasti s divokou přírodou, od zemědělsky obdělávaných oblastí přes staré povrchové doly po vojenské základny – lokality sítě Natura 2000 se mohou výrazně lišit co do rozlohy i povahy.

Mnoho lokalit je chráněno na základě směrnice o ptácích a podle směrnice o stanovištích, přičemž velká část je chráněna i v rámci jiných vnitrostátně nebo mezinárodně vyhlášených oblastí, jako jsou například národní parky nebo biosférické rezervace Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO).

Celkově je 46 % sítě Natura 2000 pokryto lesy, 38 % zemědělskými ekosystémy a 11 % travinnými ekosystémy, 16 % ekosystémy vřesovišť a křovin, 11 % mokřady a jezery. Součástí sítě jsou i říční a pobřežní ekosystémy¹⁸. Další informace o počtu a rozloze lokalit v každém členském státě obsahuje tabulka 1 v příloze.

Obrázek 1 – Stanoviště pro netopýry

Obrázek 2 – Stanoviště pro medvědy

Zdroj: EÚD, stanoviště pro netopýry v lokalitě 1 v Polsku, a pro medvědy hnědé v lokalitě 3 v Rumunsku.

Organizace sítě Natura 2000

Odpovědnost

07

Komise zajišťuje dohled nad tím, jak členské státy provádějí směrnici o ptácích a stanovištích. Když Komise schvalovala programy financování členských států pro fondy EU na období 2014–2020, kontrolovala soulad navrhovaných opatření a financování s potřebami a cíli sítě Natura 2000, jak je popisují prioritní akční rámce. Komise vydává pokyny, které mají podpořit provádění sítě Natura 2000 členskými státy. Organizuje biogeografický proces, což je fórum pro spolupráci pokrývající různé biogeografické oblasti¹⁹ (viz obrázek 2) a zahrnující semináře, workshopy a činnosti v rámci spolupráce. Komise se rovněž zabývá stížnostmi ohledně provádění směrnic a péče o lokality v členských státech. Jestliže členský stát nedodržuje své povinnosti podle směrnic o ochraně přírody, může vůči němu Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti.

08

Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) a její Evropské tematické středisko biologické rozmanitosti zajišťují pro Komisi odbornou a vědeckou podporu, pokud jde o vyhlašování lokalit sítě Natura 2000, a poskytují informace o síti prostřednictvím referenčního portálu Natura 2000 (databáze obsahující informace o konkrétních lokalitách ve standardních formulářích údajů). Agentura EEA v roce 2015 vydala svou druhou zprávu o stavu přírody, která se týkala šestiletého období 2007–2012. Tato zpráva²⁰, která se opírá o údaje oficiálně poskytnuté členskými státy podle článku 17 směrnice o stanovištích a článku 12 směrnice o ptácích, podává komplexní přehled o stavu z hlediska ochrany a o trendech chráněných druhů a stanovišť, jež spadají do působnosti směrnic. Agentura spolupracuje s dalšími odborníky z Komise a členských států na přípravě pokynů k podávání zpráv.

Obrázek 2

Biogeografické oblasti v Evropě

Zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/biogeographical-regions-in-europe-1).

09

Za zřízení, správu a financování sítě lokalit Natura 2000 nesou odpovědnost členské státy. Jsou povinny zavést a provádět ochranná opatření, jejichž účelem je zachovat chráněná stanoviště ve stavu příznivém z hlediska ochrany nebo je do takového stavu obnovit. Znamená to, že musí zamezit významnému rušení chráněných druhů a poškozování chráněných stanovišť, pro která byly lokality vyhlášeny. Odpovědnost za monitorování stavu stanovišť a druhů z hlediska jejich ochrany může spočívat buďto na vnitrostátním orgánu (jako ve Francii, Rumunsku a Polsku), nebo může být delegována na regionální orgány (jako v Německu a Španělsku).

10

Jakýkoli projekt, který by mohl mít významný vliv na lokalitu sítě Natura 2000, a to buď samostatně, nebo v kombinaci s jinými projekty („kumulativní účinky“), podléhá „odpovídajícímu posouzení“²¹ jeho důsledků pro lokalitu z hlediska cílů její ochrany. Součástí projektu jsou obvykle zmírňující opatření, jež snižují negativní dopad na životní prostředí a zkoumají se v rámci uvedeného posouzení. Příslušné orgány mohou projekt schválit teprve poté, co se ujistí, že nebude mít nepříznivý účinek na celistvost příslušné lokality.

Obrázek 3 – Zmírňující opatření pro volně žijící zvěř

Zdroj: EÚD, příklad zmírňujícího opatření, které má volně žijícím zvířatům umožnit podejít dálnici, lokalita 2, Rumunsko.

11

Za výjimečných okolností může být určitý plán nebo projekt uskutečněn navzdory negativnímu výsledku posouzení, není-li k dispozici žádné alternativní řešení a plán nebo projekt je považován za záměr v převažujícím veřejném zájmu. V takových případech musí členský stát přijmout odpovídající kompenzační opatření, aby vyrovnal dopad na životní prostředí a zajistil, že bude chráněna celková soudržnost sítě Natura 2000. Členský stát by rovněž měl o přijatých kompenzačních opatřeních uvědomit Komisi.

12

Obecně nemá Komise na schvalování projektů vliv vyjma velkých projektů financovaných z EU, jejichž návrhy členské státy musí Komisi předkládat²². Tzv. velké projekty jsou obvykle rozsáhlé infrastrukturní projekty v odvětví dopravy, životního prostředí a jiných odvětvích, jako jsou kultura, vzdělávání, energetika atd. Pokud byly celkové náklady na tyto projekty podporované z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti během programového období 2007–2013 více než 25 milionů EUR (na environmentální projekty) a 50 milionů EUR (pro ostatní oblasti), podléhaly hodnocení a zvláštnímu rozhodnutí Evropské komise. Před tím, než lze velké projekty schválit, je třeba prozkoumat jejich soulad s ostatními politikami Komise včetně politiky týkající se sítě Natura 2000. Komise také posuzuje zvláštní opatření začleněná do projektu, která mají zmírnit nebo vyrovnat negativní účinky na lokality sítě Natura 2000. Komise může provádět následné kontroly provádění zmírňujících opatření. Návrhy musí obsahovat analýzu dopadů velkého projektu na životní prostředí, včetně aspektů týkajících se sítě Natura 2000. Komise posuzuje velký projekt z hlediska jeho provázanosti s prioritami dotčeného operačního programu, jeho přínosu k dosažení cílů těchto priorit a jeho provázanosti s dalšími politikami EU.

Financování

13

Přístup EU k financování provádění sítě Natura 2000 důsledně²³ spočívá ve využívání stávajících fondů EU (zejména v rámci Společné zemědělské politiky (SZP) a strukturálních fondů a fondů soudržnosti²⁴), a nikoli ve vývoji zvláštních finančních nástrojů (viz též tabulka 5 v příloze). Finanční prostředky nejsou pro síť Natura 2000 vyhrazeny v jednotlivých odvětvových programech, avšak v rámci každého příslušného fondu EU existují v souvislosti s podporou biologické rozmanitosti možnosti podpory sítě Natura 2000²⁵. Zvláštní výjimkou je finanční nástroj LIFE²⁶ (z roku 1993), který – jakkoli je malý – zahrnuje fondy zvlášť vyhrazené pro celou škálu akcí v rámci sítě Natura 2000. Tento nástroj řídí přímo Komise. Lokality sítě Natura 2000 také přímo financují členské státy, mezinárodní dárci a soukromé fondy. V roce 2010²⁷ ocenila zpráva vypracovaná pro Komisi celkové roční náklady na správu sítě Natura 2000 na 5,8 miliardy EUR. Během programového období 2007–2013 financovala EU méně než 20 %²⁸ této částky.

14

Členské státy s podporou Komise vypracovaly prioritní akční rámce jako strategický plánovací nástroj, aby vymezily potřeby a priority financování sítě Natura 2000 na celostátní nebo regionální úrovni a usnadnily jejich začleňování do různých nástrojů financování EU. Prioritní akční rámce měly členským státům pomáhat při přípravě jejich strategických a programových dokumentů (například dohod o partnerství, programů rozvoje venkova a operačních programů) a napomáhají jejich souladu s financováním sítě Natura 2000.

15

První prioritní akční rámec byl realizován v roce 2012. Komise poskytla členským státům vzor prioritních akčních rámců částečně předvyplněný na základě dostupných údajů a požádala členské státy, aby údaje ověřily a doplnily. Dohodnutý vzor prioritního akčního rámce zahrnoval obecný popis sítě na regionální nebo celostátní úrovni členského státu, popis stavu stanovišť a druhů a popis správních režimů pro správu sítě. Důležitá část prioritního akčního rámce se týkala aktuálních zkušeností členských států s využíváním fondů EU a měla zajistit přehled o významu fondů pro investice do sítě Natura 2000 v programovém období 2007–2013. Členské státy také měly pro programové období 2014–2020 stanovit své strategické priority v oblasti ochrany a odpovídající klíčová opatření pro dosažení těchto priorit spolu s plánovaným režimem jejich monitorování a vyhodnocování.

9 COM(2011) 244 final ze dne 3. května 2011 „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“, s. 2.

10 Rozhodnutí přijaté na desátém zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti, X/2. Strategický pán pro biologickou rozmanitost 2011–2020 a aičijské cíle v oblasti biologické rozmanitosti, UNEP/CBD/COP/DEC/X/2, 29. října 2010.

11 Směrnice 2009/147/ES.

12 Směrnice 92/43/EHS.

13 Článek 3 směrnice 92/43/EHS.

14 COM(2015) 219 final ze dne 20. května 2015 zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu „Stav přírody v Evropské unii“. Tato zpráva shrnuje podrobnou zprávu Evropské agentury pro životní prostředí EEA Technical report No 2/2015 – State of nature in the EU: Results from reporting under the nature directives 2007–2012 (Technická zpráva EEA č. 2/2015 – Stav přírody v EU: výsledky ze zpráv předkládaných podle směrnic o ochraně přírody za období 2007–2012) (http://www.eea.europa.eu/publications/state-of-nature-in-the-eu).

15 Evaluation Study to support the Fitness Check of the Birds and Habitats Directives, DRAFT - Emerging Findings, For Fitness Check Conference of 20 November 2015 (Hodnotící studie na podporu kontroly účelnosti směrnic o ptácích a o stanovištích, návrh – nové poznatky, pro konferenci o kontrole účelnosti 20. listopadu 2015).

16 V této zprávě výraz „Natura 2000“ označuje síť lokalit Natura 2000 podle čl. 3 odst. 1 směrnice 92/43/EHS.

17 Evropská komise: barometr Natura 2000, červenec 2016.

18 Zpráva EEA č. 5/2012 Protected areas in Europe – an overview (Chráněné oblasti v Evropě – přehled), s. 77 (http://www.eea.europa.eu/publications/protected-areas-in-europe-2012). Různé kategorie zastupující druhy ekosystémů se překrývají. Například některé travinné ekosystémy jsou zároveň zemědělskými ekosystémy. To znamená, že při prostém součtu by některé oblasti byly počítány dvakrát.

19 V Evropě existuje 11 uznaných biogeografických oblastí, z toho devět se nachází v EU. Oblasti se používají k popisu typů stanovišť a druhů, které žijí v podobných podmínkách v různých zemích: alpinská, anatolská, arktická, atlantská, černomořská, boreální, kontinentální, makaronéská, středomořská, panonská a stepní.

20 Odborná zpráva EEA č. 2/2015. Komise tuto zprávu shrnula ve své vlastní zprávě o stavu přírody.

21 Čl. 6 odst. 3 směrnice 92/43/EHS.

22 Pro EFRR a Fond soudržnosti, na základě článku 39 a článku 40 nařízení Rady č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o EFRR, ESF a FS a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25) pro období 2007–2013 a na základě článků 100 až 103 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o EFRR, ESF, FS, EZFRV a ENRF, o obecných ustanoveních o EFRR, ESF, FS a ENRF a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320) pro období 2014–2020.

23 KOM(2004) 431 v konečném znění ze dne 15. července 2004 „Financování programu Natura 2000“ a SEC(2011) 1573 final.

24 Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti (FS), Evropský sociální fond (ESF).

25„Financování zemědělství v rámci druhého pilíře SZP je nejdůležitějším zdrojem podpory sítě Natura 2000 ve většině zemí.“ SEC(2011) 1573 final, s. 6.

26 LIFE je finanční nástroj EU podporující projekty v oblasti životního prostředí, ochrany přírody a změny klimatu v celé EU.

27 Costs and Socio-Economic Benefits associated with the Natura 2000 Network (Náklady a socio-ekonomické přínosy spojené se sítí Natura 2000), Institute for European Environmental Policy, s. 1.

28 Kettunen, M., Baldock, D., Gantioler, S., Carter, O., Torkler, P., Arroyo Schnell, A., Baumueller, A., Gerritsen, E., Rayment, M., Daly, E., a Pieterse, M. 2011. Assessment of the Natura 2000 co-financing arrangements of the EU financing instrument. A project for the European Commission – final report (Posouzení způsobu spolufinancování sítě Natura 2000 z nástroje EU pro financování. Projekt pro Evropskou komisi – závěrečná zpráva), Institute of European Environmental Policy, Brusel, Belgie, s. 5.

Rozsah a koncepce auditu

16

Při určování rozsahu a koncepce auditu jsme přihlíželi k akcím stanoveným v rámci cíle 1 strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 k provádění směrnic o ochraně přírody (viz bod 2). Cílem auditu bylo odpovědět na otázku „Je síť Natura 2000 řádně prováděna?“ Hlavní auditní otázka byla dále rozčleněna do následujících tří dílčích otázek:

a)Je síť Natura 2000 řádně spravována? Abychom na tuto otázku odpověděli, posuzovali jsme, zda členské státy přijaly potřebná ochranná opatření a zda byly zavedeny přiměřené postupy, které by předcházely poškozování lokalit nebo je kompenzovaly. Na úrovni Komise jsme přezkoumali pokyny poskytované Komisí, postupy oceňování velkých projektů s dopadem na lokality sítě Natura 2000 a postupy pro řešení stížností.

a)Je síť Natura 2000 řádně financována? Zabývali jsme se koncepcí a využíváním dostupného financování z EU určeného pro lokality sítě Natura 2000 v programovém období 2007–2013, jakož i plánovanými prostředky na období 2014–2020 ve vazbě na prioritní akční rámce. Zaměřovali jsme se na to, jak byla síť Natura 2000 začleněna do jiných nástrojů politiky a jak dobře byla financovaná opatření koordinována a přizpůsobena potřebám sítě.

b)Je síť Natura 2000 řádně monitorována? Zkoumali jsme jednotlivé nástroje monitorování, které mají členské státy a Komise k dispozici, a způsob jejich využití. Posuzovali jsme systém ukazatelů výkonnosti, režimy monitorování lokalit a systém podávání zpráv o stanovištích a druzích.

17

Soustředili jsme se na celkový rámec provádění spíše než na výsledky v oblasti ochrany dosažené u jednotlivých lokalit. Audit jsme provedli na úrovni Komise i členských států. Získali jsme důkazní informace z pěti členských států (Francie²⁹, Německo³⁰, Španělsko³¹, Polsko a Rumunsko), které zahrnují osm z devíti biogeografických oblastí v EU³². Navštívili jsme orgány v těchto členských státech a 24 lokalit sítě Natura 2000. Rovněž jsme se setkali se zástupci různých skupin zainteresovaných subjektů, zejména organizací zemědělců a environmentálních nevládních organizací.

18

Kromě toho jsme zaslali průzkumný dotazník všem ostatním (23) členským státům, abychom získali informace o jejich systémech péče a veřejném financování využívaném pro jejich lokality sítě Natura 2000.

29 Horní Normandie, Dolní Normandie, Languedoc-Roussillon.

30 Šlesvicko-Holštýnsko a Bavorsko.

31 Asturie, Madrid, Valencie a Kanárské ostrovy.

32 Náš audit zahrnoval členské státy s územím v alpinské oblasti, atlantské oblasti, černomořské oblasti, kontinentální oblasti, makaronéské oblasti, středomořské oblasti, panonské oblasti a stepní oblasti. Nenavštívili jsme členský stát s územím v boreální oblasti.

Připomínky

Členské státy nespravovaly síť Natura 2000 dostatečně řádně

19

Provádění sítě Natura 2000 vyžaduje silnou koordinaci mezi jednotlivými příslušnými orgány členského státu a četnými zainteresovanými subjekty. Ochranná opatření potřebná pro udržení nebo obnovení stavu stanovišť a jejich rostlin a živočichů musí být podniknuta včas a musí být dostatečně konkrétní, aby je bylo možné účinně provádět. Plánované projekty, které by mohly mít významný vliv na stanovenou lokalitu sítě Natura 2000, musí být pečlivě posouzeny³³ z hlediska cílů ochrany dané lokality. Je-li třeba projekt v lokalitě sítě Natura 2000 uskutečnit i přes jeho potenciální negativní dopady, musí být přijata odpovídající kompenzační opatření. Na úrovni EU je úkolem Komise podporovat členské státy prostřednictvím pokynů a v případě potřeby vymáháním předpisů tak, aby směrnice účinně prováděly.

Koordinace mezi orgány a zainteresovanými subjekty v členských státech nebyla dostatečně rozvinuta

20

Na správě sítě Natura 2000 se podílí celá řada odvětví. Patří k nim zejména odvětví životního prostředí, zemědělství, územního plánování, průmyslového rozvoje a cestovního ruchu. Úspěšné provádění sítě Natura 2000 vyžaduje účinnou koordinaci mezi odvětvími. Zjistili jsme, že všechny členské státy, které jsme navštívili, zřídily strukturu pro správu sítě Natura 2000. Ve většině členských států, jež jsme navštívili, však existovaly příklady nedostatečné koordinace mezi odpovědnými orgány, jak dokresluje rámeček 2.

Rámeček 2

Nedostatečná koordinace orgánů v kontrolovaných členských státech

V Rumunsku, kde je plánování a financování sítě Natura 2000 dostatečně koordinováno na celostátní úrovni, je zapotřebí zlepšit spolupráci a komunikaci na regionální a místní úrovni mezi správci lokalit, orgány a ostatními zainteresovanými subjekty (například vlastníky půdy), aby bylo zajištěno účinné provádění sítě Natura 2000. Několika lokalitám například stále chybí řídicí orgán, chyběly postupy sloužící k zohledňování sítě Natura 2000 při územním plánování a docházelo k překrývání odpovědnosti místních orgánů v oblasti dohledu.

Ve Francii se vyskytovaly problémy týkající se koordinace mezi orgány ochrany životního prostředí, které odpovídají za síť Natura 2000, a zemědělskými orgány odpovídajícími za poskytování nejvýznamnější části financování z EU využívaného k podpoře lokalit sítě Natura 2000. Orgány ochrany životního prostředí měly omezené informace o provádění agroenvironmentálních opatření ze strany zemědělských orgánů, například o počtu zemědělců a dotčených plochách, o druhu opatření a částce veřejných finančních prostředků vynakládaných na lokality sítě Natura 2000.

21

Je důležité, aby byly do plánování a provádění ochranných opatření v lokalitách sítě Natura 2000 zapojeny klíčové zainteresované subjekty, zejména uživatelé a vlastníci půdy, aby tyto subjekty mohly porozumět příslušným cílům v oblasti ochrany a podporovat je. Členské státy organizovaly budování kapacit na celostátní a místní úrovni, zejména formou školení. Ve Francii jsme nalezli příklad správné praxe, když byly vedeny konzultace s místními obyvateli (viz rámeček 3). Ostatní navštívené členské státy³⁴ však účinné kanály, které by zahrnovaly pravidelné konzultace usnadňující komunikaci s klíčovými zainteresovanými subjekty, nezřídily.

Rámeček 3

Příklad správné praxe konzultování místních uživatelů půdy a obyvatel

Ve Francii spravoval každou lokalitu sítě Natura 2000 řídicí výbor, který zahrnoval zástupce veřejného sektoru, regionálních orgánů, obecních a obchodních sdružení, organizací ochrany přírody, organizací uživatelů půdy atd. Zapojení do konzultací v řídicích výborech dávalo zainteresovaným subjektům pocit vlastní odpovědnosti za cíle sítě Natura 2000.

22

Stanoviště a druhy nejsou omezeny regionálními nebo státními hranicemi. Z toho důvodu je nezbytné vybudovat síť dobře propojených lokalit pro zachování nebo obnovu stavu z hlediska ochrany, což nezbytně vyžaduje přeshraniční spolupráci. Na celostátní úrovni neexistoval dostatek struktur pro podporu takové spolupráce a chyběly postupy pro vzájemné informování sousedních zemí o potenciálních lokalitách nebo o projektech, které by mohly vyžadovat posouzení (viz bod 28). Na místní úrovni však existovaly určité dobré příklady přeshraniční spolupráce podporované financováním z EU, jak uvádí rámeček 4.

Rámeček 4

Příklady přeshraniční spolupráce na místní úrovni v navštívených členských státech

Ve Francii správci jedné z námi navštívených lokalit spolupracovali se svými španělskými partnery prostřednictvím projektu POCTEFA³⁵, spolufinancovaného z EFRR v období 2007–2013.

V Polsku jsme našli příklady přeshraniční spolupráce se Slovenskem v rámci projektu EFRR na ochranu tetřeva hlušce a tetřívka obecného v Západních Karpatech.

V Rumunsku zahrnovalo několik projektů v rámci nástroje LIFE zaměřených na ochranu určitých druhů i sousední Maďarsko a Bulharsko.

Nezbytná ochranná opatření byla příliš často opožděná nebo je členské státy nevhodně vymezily

23

Jakmile je lokalita významná pro Společenství přijata Komisí, měly by členské státy nejpozději do šesti let tuto lokalitu vyhlásit za zvláštní oblast ochrany a uplatnit potřebná ochranná opatření pro všechna chráněná stanoviště a všechny chráněné druhy vyskytující se v dané lokalitě³⁶. Obdobný režim ochrany předpokládá i směrnice o ptácích (viz bod 6). Ochranná opatření mohou být předkládána v podobě plánu péče, který stanoví cíle ochrany lokality spolu s opatřeními nezbytnými pro dosažení těchto cílů³⁷.

24

Ve vyhlašování lokalit jako zvláštních oblastí ochrany ve většině členských států docházelo k významným prodlením. Komise uvedla, že z 22 419 lokalit významných pro Společenství, které existovaly v lednu 2010, nebyla v lednu 2016, tedy po uplynutí šestileté lhůty, vyhlášena zvláštní oblastí ochrany jedna třetina. Tři členské státy³⁸ dosud nevyhlásily žádnou zvláštní oblast ochrany včas (viz tabulka 2 v příloze).

25

Ve všech pěti kontrolovaných členských státech jsme zjistili prodlení při přijímání ochranných opatření. Z 24 kontrolovaných lokalit byla ochranná opatření přijata do šesti let po vyhlášení lokality pouze v osmi případech. Jedna lokalita v Španělsku, která stále postrádá řádná ochranná opatření, byla vyhlášena již v 90. letech 20. století. Pozdní přijímání potřebných opatření by mohlo ohrozit stav těchto lokalit z hlediska jejich ochrany a celkové plnění cílů směrnic. Kromě toho bylo jen velmi málo plánů péče revidováno, přestože některé z nich byly vypracovány více než deset let před naším auditem (viz rovněž tabulka 3 v příloze).

26

Ochranná opatření se musí vztahovat k cílům ochrany vymezeným pro dotčenou lokalitu. V členských státech, které jsme navštívili (kromě Polska), nebyla ochranná opatření často dostatečně konkrétní a kvantifikovaná. To vysvětluje, proč v týchž čtyřech členských státech³⁹ ochranná opatření zařazená do plánů péče také nebyla přesně vymezena a zřídkakdy obsahovala milníky pro jejich dokončení (viz rámeček 5).

Rámeček 5

Příklady nekonkrétních cílů ochrany a ochranných opatření

Ve Španělsku obsahoval plán péče pro jednu z kontrolovaných lokalit obecné cíle ochrany, které neupřesňovaly cílovou populaci u každého z chráněných druhů, ani příslušný časový rámec.

Stejně tak byla neurčitá i ochranná opatření odvozená z těchto cílů. Jeden z příkladů zněl: „agroenvironmentální dotace by měly podporovat zemědělské postupy slučitelné s ochranou a zachováním stavu životního prostředí“.

U takovýchto obecných cílů a opatření bylo obtížné posoudit jejich výsledky.

27

Rovněž jsme zkoumali, zda u 24 námi navštívených lokalit existovaly a byly prováděny plány péče. Zjistili jsme, že plány péče existovaly jen pro 12 lokalit, přičemž tři z nich se ještě nezačaly provádět a další čtyři byly provedeny jen částečně (viz tabulka 3 v příloze).

Navštívené členské státy řádně neposuzovaly projekty s vlivem na lokality Natura 2000

28

Ustanovení čl. 6 odst. 3 směrnice o stanovištích stanoví, že jakýkoli projekt, který bude mít pravděpodobně významný vliv na lokalitu sítě Natura 2000, podléhá „odpovídajícímu posouzení“ jeho důsledků pro lokalitu z hlediska cílů její ochrany (viz bod 10). Přezkoumali jsme systémy zavedené v členských státech za účelem provádění těchto posouzení a prošetřili jsme 47 projektů, u nichž byla taková posouzení zapotřebí. Dva z těchto projektů nezískaly po posouzení souhlas, aby dále pokračovaly.

Obrázek 4 – Lokalita podléhající odpovídajícímu posouzení

Zdroj: EÚD, městská pobřežní oblast podléhající odpovídajícímu posouzení, lokalita 5, Španělsko.

29

Všechny navštívené členské státy zřídily systémy k provádění těchto posouzení u projektů s pravděpodobným dopadem na lokality sítě Natura 2000. Zjistili jsme však, že z těchto 47 případů nebyla ve 34 případech posouzení provedena důsledně a v plném rozsahu a v dalších šesti případech nebyla poskytnuta dostatečná dokumentace, abychom si mohli o posouzeních utvořit názor (viz tabulka 4 v příloze). Nejčastější nedostatky spočívaly v tom, že posouzení neanalyzovala dopad na všechny druhy a stanoviště, nebyla dostatečně dokumentována nebo je neprováděli náležitě kvalifikovaní pracovníci (viz příklad v rámečku 6).

Rámeček 6

Příklad nedostatečných postupů posuzování

Projekt v Rumunsku zahrnoval výstavbu zařízení na skladování obilovin. Povolení bylo vydáno s výhradou určitých podmínek, včetně provedení zmírňujících opatření. Tyto podmínky však nebyly v souladu s ochrannými opatřeními, která zahrnovala zákaz i drobné stavební činnosti a hluku působeného stroji.

30

Klíčovým prvkem „odpovídajícího posouzení“ je zvážení „kumulativních účinků“⁴⁰ jiných projektů. V našem vzorku 47 případů jsme zjistili, že členské státy neposoudily kumulativní účinky dobře ve 32 případech a neudržovaly si dostatečný přehled o dalších posouzeních u sousedních projektů. Některé kontroly ani neposuzovaly, zda kumulativní účinky vznikají, a některé nebyly dostatečně důkladné. V důsledku toho vznikalo riziko, že potenciální dopad na síť Natura 2000 nebude odhalen (viz rámeček 7).

Rámeček 7

Při schvalování projektů nebyly zohledněny kumulativní účinky

V Německu se jedno z námi zkoumaných posouzení týkalo výstavby rekreačního střediska. Projekt byl povolen, přestože místní orgány ochrany životního prostředí vyjádřily obavy týkající se možného dopadu na lokalitu, zejména s ohledem na kombinované účinky výstavby nového mostu přes moře a výsledné další zvýšení počtu rekreantů.

V Rumunsku se jedno z šetřených posouzení týkalo vybudování lomu. Místní orgán ochrany životního prostředí projekt povolil, přestože tentýž orgán dříve s podobným projektem souhlasil jen za podmínky, že na každých 20 km říčního koryta jsou povoleny nejvýše dva lomy. Zjistili jsme, že v rozmezí přibližně 12–15 km od říčního koryta již existovalo až pět takových projektů.

31

Nalezli jsme však i příklady správné praxe v přístupu členských států k řešení kumulativních účinků projektů na lokality sítě Natura 2000, jak vysvětluje rámeček 8.

Rámeček 8

V Bavorsku byla vypracována databáze pro posuzování kumulativních účinků

Všechna příslušná posouzení určité lokality sítě Natura 2000 byla evidována v centrální databázi, do níž měly přístup orgány veřejné správy. Tato databáze usnadňovala určování projektů s potenciálními kumulativními účinky. Z databáze bylo možné získat údaje týkající se dané lokality a na požádání je zpřístupnit soukromým subjektům, jako jsou technické firmy nebo architektonické kanceláře.

32

Do projektu jsou obvykle začleňována zmírňující opatření, která mají omezit jeho negativní dopady na životní prostředí. Mohou je rovněž uložit příslušné orgány jako podmínku schválení projektu. V obou případech jsou důležitým předpokladem schválení projektu, a proto by mělo být sledováno jejich skutečné provádění. Z pěti členských států, které jsme navštívili, Polsko a Rumunsko nekontrolovaly provádění zmírňujících opatření, jež měla řešit environmentální dopady projektů na lokality sítě Natura 2000. Bez takových kontrol nemohla existovat jistota, že uvedená opatření byla opravdu provedena. Například během návštěvy na místě v lokalitě v Polsku jsme zjistili, že zmírňující opatření požadované místními orgány ochrany životního prostředí (výsadba stromů) nebylo provedeno.

33

Kompenzační opatření jsou zapotřebí vždy, pokud projekt musí být zahájen ve veřejném zájmu nehledě na jeho negativní dopad na lokalitu sítě Natura 2000 a nejsou-li k dispozici alternativní řešení (viz bod 11). V takových případech musí dotyčné členské státy vyrozumět Komisi. V žádném z kontrolovaných projektů v navštívených členských státech nebyla kompenzační opatření provedena. Počet kompenzačních opatření, která členské státy oznámily Komisi od roku 2007 do doby auditu, se značně různil. Z tisíců lokalit sítě Natura 2000, jež existují (viz tabulka 1 v příloze), Francie oznámila tři kompenzační opatření, Německo 63, Polsko osm, Rumunsko tři a Španělsko 11. Tato skutečnost naznačuje, že kontrolované členské státy mohou kompenzační opatření v praxi uplatňovat rozdílným způsobem.

34

Členské státy musí také předem informovat Komisi o veškerých velkých projektech financovaných ze strukturálních fondů (viz bod 12). Náš přezkum 12 velkých projektů ukázal, že Komise zkontrolovala všechny návrhy projektů s dopadem na lokality sítě Natura 2000 a často si vyžádala objasnění problematiky týkající se životního prostředí⁴¹.

Komise aktivně dohlížela na provádění sítě Natura 2000

35

Aby členským státům pomohla k řádnému provádění sítě Natura 2000, vypracovala Komise relevantní a podrobné pokyny⁴² týkající se hlavních aspektů směrnic o ochraně přírody a rovněž pokyny pro konkrétní odvětví⁴³. Během našich auditních návštěv jsme zjistili, že pokyny Komise nebyly v členských státech při péči o lokality příliš využívány. Když jsme se však v našem průzkumu členských států na pokyny Komise dotázali, většina z nich⁴⁴ uvedla, že by uvítaly další.

36

V roce 2012 Evropská komise zahájila biogeografický proces Natura 2000, což je mechanismus pro spolupráci a navazování kontaktů zahrnující workshopy a činnosti, které posilují jednotnou správu sítě Natura 2000. Semináře a jejich doprovodné dokumenty byly převážně v angličtině. To bránilo účasti některých členských států a zpomalovalo šíření a využívání výsledků, zejména na úrovni lokalit.

37

Provádění směrnic o ochraně přírody se vyznačuje vysokým počtem stížností. Komise v roce 2009 zřídila centrální registr pro evidenci všech stížností a dotazů občanů a organizací z EU. Do našeho auditu zaznamenala Komise více než 4 000 případů potenciálního porušení právních předpisů EU v oblasti ochrany přírody od roku 1981, kdy směrnice vstoupily v platnost. Většina případů (79 %) byla uzavřena bez dalších procesních kroků. V ostatních případech musela Komise spis dále prošetřit a vyžádat si od stěžovatele anebo daného členského státu další objasnění.

38

Jestliže členský stát neprovádí směrnice o ochraně přírody, může Komise vůči němu zahájit řízení o nesplnění povinnosti (viz bod 7). Podle několika zdrojů v Komisi⁴⁵ je od roku 1981 počet případů týkajících se směrnic o ochraně přírody v odvětví životního prostředí nejvyšší a dosahuje přibližně 30 %.

39

Jako postup předcházející řízení o nesplnění povinnosti byl v roce 2008 zaveden systém EU Pilot, který zahrnuje neformální a dvoustranný dialog mezi Komisí a orgány členských států o otázkách souvisejících se správným provedením předpisů EU ve vnitrostátním právu nebo s jejich uplatňováním. Komise systém EU Pilot používá, když od členských států požaduje objasnění jejich věcného právního stanoviska k těmto otázkám. Od roku 2008 bylo zahájeno 554 případů EU Pilot týkajících se směrnic o ochraně přírody, přičemž 78 (14 %) vedlo k formálnímu řízení o nesplnění povinnosti. Zavedení řízení EU Pilot od roku 2008 vedlo ke zvýšení efektivity a k poklesu počtu řízení o nesplnění povinnosti, neboť toto řízení bylo zahájeno pouze u případů, které se nepodařilo vyřešit dialogem s členským státem (viz obrázek 3).

Obrázek 3

Počet řízení o nesplnění povinnosti za rok zahájených v souvislosti se směrnicemi o ochraně přírody v porovnání s počtem případů nesplnění povinnosti postoupených Soudnímu dvoru

Zdroj: analýza EÚD na základě údajů Evropské komise.

Fondy EU nebyly na podporu správy sítě Natura 2000 dobře mobilizovány

40

Financování sítě Natura 2000 je začleněno do fondů EU, pro které ochrana přírody představuje jen jeden z mnoha cílů. Členské státy vypracovávají prioritní akční rámce, aby určily potřeby sítě Natura 2000 a zajistily, že tyto potřeby získají odpovídající financování z EU (viz body 13–15). Tyto potřeby pak musí být začleněny do programového dokumentu, který členské státy navrhnou pro každý z různých nástrojů financování EU na sedm let programového období. Zvláštní potřeby lokalit sítě Natura 2000 by měly být zohledněny i ve skutečně financovaných opatřeních a projektech.

Prioritní akční rámce přinášely nespolehlivý obraz nákladů sítě Natura 2000

Neexistuje spolehlivý odhad peněžních prostředků EU použitých pro síť Natura 2000 v programovém období 2007–2013

41

Sice byly k dispozici informace o některých konkrétních opatřeních, spolehlivé a srovnatelné konsolidované odhady financování týkající se provádění sítě Natura 2000 v programovém období 2007–2013 však neexistovaly. Podávání zpráv o provádění jednotlivých programů EU Komisi neumožňovalo monitorovat částku finančních prostředků EU určených pro síť Natura 2000 a realizace prioritních akčních rámců tyto údaje také neposkytla. Údaje poskytnuté členskými státy byly významně omezeny. Na podobné problémy se upozorňuje i ve studii, o niž se opírá tzv. kontrola účelnosti (viz bod 5).

42

Kromě fondu LIFE měl v období 2007–2013 opatření určená pouze pro síť Natura 2000 Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) (opatření 213 – „Platby v rámci Natury 2000“ a 224 „Platby v rámci Natury 2000 v lesích“), a to vedle dalších opatření, která mohou být použita ve prospěch sítě Natura 2000. Opatření 213 a 224 se však využívala jen v omezeném rozsahu. V pěti navštívených členských státech tato opatření využívaly jen německé spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Bavorsko a španělská autonomní oblast Asturie.

43

Financování z EU podporuje i environmentální opatření, která nejsou zaměřena konkrétně na lokality sítě Natura 2000. Tato opatření však jsou pro síť důležitým zdrojem financování. V důsledku omezení spojených s metodou účtování skutečných výdajů bylo často obtížné rozlišit podporu sítě Natura 2000 od financování jiných environmentálních akcí.

44

Náš průzkum rovněž potvrdil nedostatek jednotných a srovnatelných informací o veřejných výdajích určených na síť Natura 2000 v programovém období 2007–2013, včetně financování z EU. V našem průzkumu vykázaly veřejné výdaje na síť Natura 2000 všechny členské státy kromě Švédska. Každoročně byly vykazovány výdaje EU ve výši 400 milionů EUR (2007) až 2 miliardy EUR (2013). Ne všechny členské státy byly schopny vykázat údaje za všechny fondy (viz tabulka 1). Více než 90 % výdajů oznámených v našem průzkumu bylo vynaloženo v rámci EFRR, EZFRV a LIFE.

Posouzení potřeb financování pro programové období 2014–2020 nebylo přesné ani úplné

45

Stejně jako analýzy zkušeností členských států s využíváním financování z EU pro programové období 2007–2013 zahrnovaly prioritní akční rámce i odhady budoucích potřeb financování, zejména s ohledem na programové období 2014–2020. Zjistili jsme, že prioritní akční rámce členských států se co do kvality těchto odhadů významně lišily. Tři členské státy nepředložily své prioritní akční rámce⁴⁶ a šest členských států⁴⁷ neuvedlo odhady svých budoucích potřeb financování (ani v prioritním akčním rámci, ani v odpovědi na náš průzkum). V navštívených členských státech nebyly tyto odhady potřeb financování v prioritních akčních rámcích úplné ani přesné (viz rámeček 9). Komise provedla jen omezené posouzení prioritních akčních rámců a s výjimkou Španělska tato posouzení s navštívenými členskými státy dále formálně nesledovala.

Rámeček 9

Příklad neúplného odhadu nákladů na vnitrostátní úrovni v Polsku

V Polsku odhady nákladů v prioritním akčním rámci vycházely z částek vnitrostátních fondů a fondů EU použitých na ochranu biologické rozmanitosti během programového období 2007–2013. Zahrnovaly pouze lokality, pro něž byly k dispozici plány péče. V době auditu byly takové plány k dispozici jen pro 44 % lokalit. Vzhledem k tomu, že ochranná opatření spolufinancovaná z fondů EU v programovém období 2014–2020 budou prováděna v mnohem větší oblasti, byly náklady uvedené v prioritním akčním rámci podhodnocené a je možné, že financování nebude dostačovat.

Tabulka 1

Informace vykázané v našem průzkumu za programové období 2007–2013

Členský stát / název fondu | EZFRV | EFRR | ERF² | LIFE | ESF³ | Soudržnost | 7. RP⁴ | Vnitrostátní | Ostatní
Belgie | X | X | X | X |  |  |  | X |
Bulharsko | X | X |  |  |  |  |  |  |
Česká republika | X | X |  | X |  |  |  | X | X
Dánsko | X |  | X | X |  |  |  | X |
Německo | X | X | X | X |  |  |  |  |
Estonsko | X | X | X | X | X | X |  | X |
Irsko | X | X |  |  |  |  |  |  |
Řecko |  | X |  | X |  | X |  | X |
Španělsko | X | X | X | X | X | X |  | X |
Francie | X | X | X | X |  |  |  |  |
Chorvatsko |  |  |  |  |  |  |  | X | X
Itálie | X | X | X | X |  | X |  | X | X
Kypr |  |  |  | X |  |  |  | X |
Lotyšsko | X | X |  | X | X | X |  | X | X
Litva | X | X | X | X | X |  |  | X | X
Lucembursko | X |  |  | X |  |  |  | X |
Maďarsko | X | X |  | X | X |  |  |  |
Malta | X | X |  | X |  | X |  | X | X
Nizozemsko | X | X |  | X |  |  | X | X | X
Rakousko | X | X |  | X |  |  |  | X |
Polsko | X | X | X | X |  |  | X |  | X
Portugalsko | X | X |  | X |  |  | X | X |
Rumunsko | X | X |  | X |  |  |  |  |
Slovinsko | X | X |  |  |  |  |  |  | X
Slovensko | X | X |  | X |  |  |  |  | X
Finsko |  | X |  | X |  |  | X |  |
Švédsko¹ | X |  |  |  |  |  |  |  |
Spojené království | X |  |  | X |  |  |  |  |
Celkem | 24 | 22 | 9 | 23 | 5 | 6 | 4 | 16 | 10

1 Ačkoli Švédsko uvedlo, že síť Natura 2000 se financuje z EZFRV, nebylo schopno poskytnout číselné údaje.

2 Evropský rybářský fond.

3 Evropský sociální fond.

4 Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj.

Pozn.: prázdné pole znamená, že členský stát za příslušný fond neposkytl číselné údaje.

Zdroj: analýza EÚD.

46

V našem průzkumu jsme se dotázali členských států, zda existuje mezera mezi jejich odhadovanými potřebami financování sítě Natura 2000 a finančními prostředky, které jsou k dispozici. V odpovědi 17 členských států⁴⁸ prohlásilo, že taková mezera ve financování existuje, přestože skutečnou výši této mezery vykázaly jen tři členské státy⁴⁹.

47

Podobně na místní úrovni (lokalita, orgán) byly náklady na správu sítě Natura 2000 často odhadnuty nepřesně a nezahrnovaly všechny činnosti (například náklady na zřízení lokality, plánování péče, péči o stanoviště a investiční náklady). Pouze Polsko vypracovalo podrobné odhady nákladů na provádění akcí předpokládaných v plánech péče. Ve čtyřech dalších kontrolovaných členských státech neobsahovaly dokumenty týkající se péče o lokality dostatečně přesné či relevantní informace o zdrojích potřebných k provádění ochranných opatření. Kromě toho nebyly v těchto čtyřech členských státech často přesně určeny potenciální zdroje financování. Tyto nedostatky mohly vést k neefektivnímu plánování péče a nedostatečnému programování dostupných finančních prostředků.

Programové dokumenty jednotlivých fondů EU pro období 2014–2020 neodrážely v plném rozsahu potřeby financování stanovené v prioritních akčních rámcích

48

Členské státy byly požádány, aby v roce 2012 předložily své prioritní akční rámce, aby byly tyto rámce k dispozici dostatečnou dobu před předložením operačních programů a programů rozvoje venkova na programové období 2014–2020 (viz bod 15). Závazky k financování byly proto stanoveny při přijímání příslušných programů financování z EU.

49

Síť Natura 2000 byla jen jedním z mnoha cílů v těchto programech. Vzhledem k tomu, že finanční prostředky obecně nebyly pro síť Natura 2000 v jednotlivých programech vyhrazeny, nemůže Komise snadno posoudit, zda byly náklady na správu sítě odhadnuté v prioritních akčních rámcích plně zohledněny v rámci peněžních prostředků navrhovaných pro členské státy v programových dokumentech na období 2014–2020. Opatření týkající se ochrany přírody a biologické rozmanitosti také ne vždy upřesňují, do jaké míry se týkají oblastí sítě Natura 2000 (viz bod 43).

50

V programovém období EFRR 2014–2020 vznikla nová kategorie zvláště určená pro síť Natura 2000 (086) a zůstala zachována kategorie pro biologickou rozmanitost, z níž se může financovat i síť Natura 2000 (085). Pět členských států⁵⁰ neplánuje využívat kategorii 086 a všechny až na jeden plánují využívat kategorii 085. Požadavek na tzv. tematickou koncentraci znamenal, že 80 % prostředků na rozvinutější regiony a 50 % prostředků na méně rozvinuté regiony se muselo využít na opatření související s výzkumem a inovacemi, malými a středními podniky, konkurenceschopností, nízkouhlíkovým hospodářstvím a informačními a komunikačními technologiemi (IKT). Biologická rozmanitost nebyla v tematické koncentraci jako možnost zahrnuta.

51

V členských státech, kde byly operační programy (OP) a programy rozvoje venkova (PRV) regionalizovány⁵¹, ale prioritní akční rámec byl vypracován na celostátní úrovni, nebylo možné posoudit, zda byly cíle a plánované využití fondů v souladu s prioritním akčním rámcem. Způsob provádění se různil i v jednotlivých regionech, takže bylo obtížné získat přehled o soudržnosti a jednotnosti.

52

Různá generální ředitelství Komise⁵² spolupracují při schvalování OP a PRV. GŘ pro životní prostředí kontroluje soulad těchto dokumentů s environmentálními politikami, prioritami a cíli EU včetně sítě Natura 2000 a zasílá připomínky ostatním generálním ředitelstvím a členským státům.

53

GŘ pro životní prostředí neuplatnilo při analyzování programových dokumentů pro operační programy a programy rozvoje venkova strukturovaný přístup, aby podpořilo své konzultace s ostatními generálními ředitelstvími Komise. V důsledku toho jsme zjistili, že rozsah a kvalita analýzy návrhů programových dokumentů členských států, kterou Komise provedla z hlediska jejich souladu s prioritními akčními rámci a akcemi na podporu sítě Natura 2000, se značně různily.

54

V neposlední řadě jsme také zjistili, že schválené programové dokumenty nezbytně neodrážely potřeby sítě Natura 2000 určené v prioritních akčních rámcích, na něž GŘ pro životní prostředí upozornilo během svých konzultací s ostatními útvary Komise⁵³. Celkově kombinace neúplných nebo nepřesných informací v prioritních akčních rámcích a jejich nedostatečného začlenění do programových dokumentů pro období financování 2014–2020⁵⁴ významně omezuje užitečnost prioritních akčních rámců jako prostředku zajišťujícího jednotnost financování z EU pro síť Natura 2000.

Režimy financování z EU byly nedostatečně přizpůsobeny cílům lokalit Natura 2000

55

Vzhledem k tomu, že síť Natura 2000 je do programů financování EU integrována jen v omezeném rozsahu, existuje riziko, že dostupné finanční prostředky nebudou potřebám lokalit dostatečně přizpůsobeny. Posuzovali jsme, zda režimy financování, které jsou pro síť využívány nejčastěji, jsou dostatečně přizpůsobeny a koordinovány, aby dosáhly cílů v oblasti ochrany.

56

Z výsledků průzkumu vyplynulo, že fondy EZFRV, EFRR a LIFE poskytují více než 90 % financování z EU pro síť Natura 2000 (viz bod 44). Členské státy rovněž uvedly, že hlavní činností v oblasti péče, kterou tyto fondy financují, je průběžná péče o lokality a monitorování lokalit (viz obrázek 4).

Obrázek 4

Přehled výdajů EU a členských států na činnosti péče o lokality uvedené v průzkumu

Zdroj: Analýza EÚD.

57

Nejdůležitějším opatřením EZFRV z hlediska financování péče o stanoviště v lokalitách sítě Natura 2000 bylo agroenvironmentální opatření (opatření 214), na něž připadalo více než 50 % prostředků z tohoto fondu. Zvláštní „Platby v rámci Natury 2000“ (opatření 213 a 224) představovaly pouze 7 % vykázaného financování.

58

Koncepce režimů financování rozvoje venkova vždy nepřihlížela ke zvláštním znakům lokalit a k cílům jejich ochrany, neboť většina režimů pokrývala pouze některé příslušné druhy a stanoviště (viz rámeček 10). Na chybějící plný soulad mezi režimy financování rozvoje venkova a problematikou ochrany přírody již Účetní dvůr upozornil v několika zvláštních zprávách, které se zabývaly vodní politikou⁵⁵.

Rámeček 10

Příklady zvláštních charakteristik lokalit sítě Natura 2000 nezohledněných v režimu financování z EZFRV

V Polsku požadavky na agroenvironmentální platby nepokrývaly všechny druhy vyskytující se v lokalitě ani její zvláštní znaky. Do sítě Natura 2000 byla zahrnuta přírodní rezervace v alpinské biogeografické oblasti, neboť se v ní vyskytují desítky druhů ptáků, například tetřívek obecný (Tetrao tetrix) a chřástal polní (Crex crex). Zvláštní požadavky agroenvironmentálního opatření se týkaly pouze chřástala polního. Požadavky týkající se chřástala polního, například lhůty senoseče, nejsou slučitelné s požadavky týkajícími se tetřívka obecného, ale při stanovení agroenvironmentálních požadavků nebylo k této skutečnosti přihlédnuto.

Ve stejné lokalitě byly soukromé parcely využívané jako zemědělská půda obvykle velmi malé, úzké a dlouhé; jejich šířka v rámci zemědělské půdy často nepřesahovala několik málo metrů. V této lokalitě existovalo přibližně 38 000 takových parcel a jejich průměrná rozloha činila 0,22 ha. Dotyční zemědělci mohli získat agroenvironmentální platby, jestliže celková rozloha jejich zemědělského podniku dosahovala alespoň 1 ha. Jelikož však většina zemědělských podniků v této oblasti byla menší než 1 ha, nebyla většina parcel v lokalitě pro agroenvironmentální podporu způsobilá.

V Rumunsku existovala agroenvironmentální opatření zaměřená na některé druhy, které se v navštívené lokalitě vyskytovaly, například na ťuhýka menšího (Lanius minor) a poštolku rudonohou (Falco vespertinus). Požadavky u těchto opatření nepřihlížely k příslušným ochranným opatřením, která byla stanovena v plánu péče (například omezení rozšiřování zemědělských plodin a pastvy v určitých obdobích). Účinnost opatření byla také negativně ovlivněna skutečností, že tyto agroenvironmentální požadavky se týkaly jen 11,2 % zemědělské půdy v lokalitě.

59

Nalezli jsme případy, kdy kompenzace poskytnutá z EZFRV nebo ERF nepokrývala v plném rozsahu finanční ztráty vyplývající z dodržování požadavků sítě Natura 2000. Tato skutečnost nepodněcovala k účasti v programech. Například v oblasti akvakultury v Polsku měli zemědělci nárok na platby z ERF, pokud se jejich rybníky nacházely v oblastech sítě Natura 2000. Finanční ztráty působené ochranou ptáků na rybnících byly vyšší než obdržená kompenzace⁵⁶. Podobná kompenzace byla v Rumunsku poskytována jen dva roky.

60

Nalezli jsme také dobré příklady fondů zaměřených na akce v oblasti ochrany (viz rámeček 11).

61

Celkově jsme zjistili, že největší pobídky k postupům podporujícím biologickou rozmanitost obsahovaly projekty LIFE. Vzhledem k tomu, že financování je vázáno na dobu trvání projektu, však udržitelnost projektů často závisí na dostupnosti trvalejšího zdroje financování⁵⁷. EFRR a LIFE jsou obecně koncipovány tak, aby se navzájem doplňovaly. V koordinaci mezi akcemi LIFE a EFRR jsme však nalezli také určité problémy, neboť oba programy mohou zahrnovat podobný typ akcí pro přípravu plánů péče nebo určitých ochranných opatření. Například v rámci projektu LIFE v námi navštívené lokalitě Natura 2000 byla financována nová studie ochrany medvěda hnědého (Ursus arctos) v Rumunsku, ačkoli podobné studie již byly dříve financovány z jiných projektů LIFE a EFRR.

Rámeček 11

Příklady projektů EFRR a LIFE zaměřených na akce v oblasti ochrany

V Rumunsku a Polsku se odvětvové operační programy EFRR⁵⁸ týkající se životního prostředí konkrétně zabývaly správou sítě Natura 2000, neboť se z nich financovalo vypracování plánů péče o lokality.

Také projekty LIFE byly využívány, a to zejména ve Španělsku, kde se z nich financovala ochrana vzácného druhu ptáka, tetřeva hlušce (Tetrao urogallus), a rovněž v případě výzkumného programu k určení potenciálních mořských lokalit sítě Natura 2000.

62

Opatření zaměřená na výsledky mají potenciál být účinnější. Vyžadují ovšem důkladnou přípravu; zejména je třeba shromáždit ekologické znalosti a vybudovat správní kapacitu⁵⁹ a stanovit vhodné monitorovací ukazatele, aby je bylo možné kontrolovat s přiměřenými náklady. Zatímco devět členských států⁶⁰, včetně Německa, prostředky z EU na takové režimy využívalo, dva navštívené německé regiony financovaly tato opatření z vlastních zdrojů (viz rámeček 12).

Rámeček 12

Na výsledky zaměřený program v Německu

V Šlesvicku-Holštýnsku byl Wiesenbrüterprogramm (program lučních ptáků), v jehož rámci se vyplácela kompenzace jen v případě, že se na pozemku vyskytovali ptáci a byla přijata ochranná opatření, financován pouze z vnitrostátních a regionálních zdrojů. Tento typ opatření nebyl financováním z EU podporován, neboť regionální orgány konstatovaly, že není možné při přiměřených nákladech zajistit jeho přiměřenou kontrolovatelnost.

Systémy monitorování a podávání zpráv nedostačovaly na to, aby poskytovaly komplexní informace o účinnosti sítě Natura 2000

63

Účelem systémů monitorování a vykazování je informovat Komisi a členské státy o pokroku sítě Natura 2000 a poskytnout rámec pro odpovídající opatření v oblasti péče. Pro provádění sítě Natura 2000 je vhodných několik monitorovacích a vykazovacích činností. Pokud jde o prostředky EU, monitorování na úrovni programů by mělo poskytovat informace o provádění daného programu a jeho prioritních os: ukazatele výkonnosti by měly poskytovat spolehlivé a včasné údaje o tom, zda opatření podporující síť Natura 2000 přinášejí očekávané výstupy, výsledky a dopady. Na úrovni lokality by se měla monitorovat ochranná opatření, aby se mohla posoudit jejich účinnost a výsledky. Tyto informace o výkonnosti mohou vést i k aktualizaci standardního formuláře údajů pro příslušnou lokalitu (viz bod 8), který popisuje hlavní znaky lokality včetně údajů o chráněných stanovištích a druzích. V neposlední řadě by členské státy měly monitorovat stav chráněných stanovišť a druhů z hlediska ochrany a poskytovat o něm informace, které jsou pak shrnuty ve zprávě o stavu přírody popisující situaci a trendy na úrovni EU.

Pro síť Natura 2000 neexistoval zvláštní systém ukazatelů výkonnosti

64

Ukazatele⁶¹ pro jednotlivé fondy EU jsou pro každý fond stanoveny v příslušných nařízeních a programových dokumentech, aby bylo možno měřit plnění jejich cílů. Různorodost potenciálních zdrojů financování z EU pro síť Natura 2000 (EZFRV, EFRR, ERF, Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti a LIFE) zkomplikovala monitorování toho, jak byly tyto fondy v programovém období 2007–2013 konkrétně využívány pro síť. Jednotlivé fondy neměly žádné společné ukazatele týkající se specificky sítě Natura 2000, které by poskytovaly ucelený přehled o dopadu podpory z EU, měly však ukazatele týkající se biologické rozmanitosti, jež mají pro síť Natura 2000 určitý význam (viz rámeček 13).

Rámeček 13

Příklad ukazatele biologické rozmanitosti, který není konkrétně spojen se sítí Natura 2000

Jedním z ukazatelů výstupů v EZFRV týkajících se plateb pro síť Natura 2000 a agroenvironmentálního opatření byl ukazatel „Oblast s úspěšným hospodařením s půdou přispívající k biologické rozmanitosti, kvalitě vody, zmírňování změny klimatu, kvalitě půdy, zamezení marginalizaci a opouštění půdy“. Ukazatel měřil celkovou rozlohu zemědělské půdy a lesa (v hektarech). Tento ukazatel neposkytoval konkrétní informaci o výsledcích opatření pouze ve vztahu k lokalitám sítě Natura 2000.

65

Všechny programy rozvoje venkova obsahovaly ukazatele pro síť Natura 2000, které se zaměřovaly zejména na vstupy a výstupy spíše než na výsledky. Ačkoli ukazatele poskytovaly užitečné informace, neměřily, zda byla opatření financovaná EU úspěšná při prosazování biologické rozmanitosti v oblastech sítě Natura 2000 (viz rámeček 14).

Rámeček 14

Příklady ukazatelů v Polsku, které nebyly zaměřeny na výsledky

Program rozvoje venkova v rámci EZFRV 2007–2013 podporoval síť Natura 2000 prostřednictvím agroenvironmentálního opatření „Ochrana ohrožených ptáků a přírodních stanovišť v lokalitách Natura 2000“. Byly stanoveny ukazatele výstupu u tohoto opatření z hlediska rozlohy a počtu zemědělských podniků podpořených fondy EU s cílovými hodnotami 378 000 ha trvalých travních porostů a 153 000 zemědělských podniků. Nebylo však možné posoudit přínos opatření pro biologickou rozmanitost, neboť nebyly vymezeny žádné ukazatele výsledků.

66

Tabulka 2 níže uvádí celkové ukazatele za programové období 2014–2020 používané k měření přínosu fondů EU pro síť Natura 2000 a biologickou rozmanitost. Stejně jako v předcházejícím období se ukazatele zaměřují na biologickou rozmanitost, neměří však příspěvek k biologické rozmanitosti konkrétně v lokalitách Natura 2000 a měří vstupy a výstupy (počet projektů a rozlohu), a nikoli výsledky.

Tabulka 2

Společný systém ukazatelů pro různé fondy EU na programové období 2014–2020

Tematika | Oblast politiky | Název fondu | Popis ukazatele | Cílová hodnota
Chráněné oblasti | Rybolov | ENRF¹ | Zvýšení rozsahu pokrytí sítě Natura 2000 nebo jiných oblastí či jiných opatření územní ochrany – rybolov | 342 765 km²
Biologická rozmanitost | Rybolov | ENRF | Ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů | 3 090 projektů
Životní prostředí | Chráněná stanoviště | EFRR, FS | Příroda a biologická rozmanitost: rozloha stanovišť, která jsou podporována s cílem zlepšit jejich stav z hlediska ochrany | 6 373 673 hektarů
Biologická rozmanitost | Programy rozvoje venkova | EZFRV | Plocha lesů se závazkem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost | 4 063 177 hektarů
Podíl zemědělské půdy se závazkem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost anebo krajinu | 30 601 853 hektarů
Procento celkové zemědělské půdy se závazkem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost anebo krajinu | 17 %
Procento celkové plochy lesů se závazkem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost | 3 %

1 Evropský námořní a rybářský fond nahrazuje pro programové období 2014–2020 Evropský rybářský fond.

Zdroj: Evropská komise.

67

Pokud jde o program LIFE, v předcházejícím auditu⁶² jsme zjistili, že Komise nevypracovala vhodné ukazatele pro měření výsledků projektů LIFE v programovém období 2007–2013. V nedávné době Komise zavedla nový soubor povinných komplexních ukazatelů pro všechny projekty v rámci programu LIFE 2014–2020. Komise důrazně vyzývá správce probíhajících projektů z programového období 2007–2013, aby po svém dokončení uvedené ukazatele poskytli. Databáze ukazatelů bude sloužit jako klíčový vstup pro hodnocení programu LIFE v polovině období.

68

Závěrem je třeba říci, že neexistoval konsolidovaný systém pro sledování výstupů a výsledků týkajících se sítě Natura 2000 v rámci nástrojů financování podléhajících sdílenému řízení v programovém období 2007–2013. Jednotlivé programy a fondy postrádaly společný přístup k ukazatelům buď na úrovni členských států, nebo na úrovni EU. Pro programové období 2014–2020 budou s výjimkou Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF), pro nějž byly definovány dva ukazatele konkrétně se týkající sítě Natura 2000, veškeré ukazatele související se sítí Natura 2000 uváděny jako součást ukazatelů biologické rozmanitosti. Bude proto obtížné sledovat u jednotlivých fondů výstupy a výsledky konkrétně související se sítí Natura 2000.

Provádění plánů monitorování sítě Natura 2000 bylo nedostatečné

69

Článek 11 směrnice o stanovištích požaduje, aby členské státy prováděly monitorování stavu přírodních stanovišť a druhů z hlediska jejich ochrany se zvláštním zřetelem na prioritní typy přírodních stanovišť. Na úrovni lokality by plány monitorování měly vymezovat, jak má být kontrolována a měřena výkonnost ochranných opatření stanovených v plánech péče.

70

Na vnitrostátní úrovni měly jen tři⁶³ z pěti kontrolovaných členských států podrobné plány monitorování stavu určitých přírodních stanovišť a druhů z hlediska jejich ochrany. Ve Francii však bylo provádění těchto plánů monitorování buď omezeno, nebo zpožděno, a to v důsledku významných souvisejících nákladů. V Rumunsku se jediný konkrétní plán monitorování zjištěný během našeho auditu týkal populace medvědů. V odpovědi na náš průzkum 12⁶⁴ členských států uvedlo, že vedle monitorování požadovaného pro účely podávání zpráv každých šest let podle směrnice o stanovištích provádějí pravidelné monitorovací činnosti (viz body 73–78).

71

Na úrovni lokality jsme zjistili, že v plánech péče chyběly vhodné ukazatele, kvantifikované cílové hodnoty a milníky. V důsledku toho je obtížné účinně monitorovat provádění ochranných opatření, což negativně ovlivňuje dosahování cílů v oblasti ochrany. Čtyři⁶⁵ z kontrolovaných členských států ve svých plánech péče uvedly určité monitorovací činnosti, ty však často nebyly ani dostatečně podrobné (například neupřesňovaly, jak bude měřen dopad navrhovaných opatření na dotčené druhy a stanoviště), ani časově vymezené (například neuváděly četnost monitorovacích činností). Nějaké monitorovací činnosti se uskutečnily v 14 lokalitách z 24 navštívených (viz tabulka 3 v příloze). Činnosti v oblasti kontroly a prosazování, které by aktivně zjišťovaly poškozování lokalit nebo mu předcházely, byly omezené. Nalezli jsme příklady jak správné praxe, tak nedostatečných postupů, jak dokládá rámeček 15.

72

Monitorování na úrovni lokality umožňuje shromažďovat informace k aktualizování znalostí o druzích a stanovištích v každé lokalitě. Získané informace mohou vést k aktualizacím standardních formulářů údajů⁶⁶. Členské státy vypracovávají standardní formulář údajů pro každou lokalitu. Formuláře jsou velmi důležitým nástrojem, neboť shrnují informace o charakteristikách každé lokality a chráněných znacích, jež se v ní nacházejí. Zjistili jsme, že pět navštívených členských států⁶⁷ neaktualizovalo své standardní formuláře údajů pravidelně (viz tabulka 3 v příloze) a Komise to nezkontrolovala ani dále nesledovala.

Rámeček 15

Příklady monitorování lokalit

O jedné z lokalit, které jsme kontrolovali ve Francii, byla vypracována výroční zpráva, jež uváděla pokrok dosažený u každého z plánovaných ochranných opatření. Byl použit barevný kód (zelená, oranžová nebo červená), který měl vyznačovat, zda byla jednotlivá opatření provedena v souladu s plánem či nikoli.

V jiné lokalitě, kterou jsme navštívili – rovněž ve Francii – dosud nebylo provádění ochranných opatření posouzeno, přestože byl plán péče schválen více než 10 let před naším auditem. Tento nedostatek následného posuzování významně narušuje ochranu a zachování druhů a stanovišť v lokalitě.

V jedné lokalitě v Německu provedl provozovatel letiště studii, která monitorovala ptáky vně letiště, a to v rámci příprav na případnou výstavbu další rozjezdové dráhy. Studie odhalila, že z 500 hnízdících čejek chocholatých v lokalitě zbylo jen 200, což znamenalo zhoršení stavu lokality. Před touto studií orgán zajišťující péči o lokalitu tento pokles populace nezaznamenal.

Neúplné a nejednotné údaje snižovaly účinnost monitorování stanovišť a druhů

73

Každých šest let jsou členské státy povinny oznámit Komisi stav ochrany druhů a stanovišť vyskytujících se na jejich území, které jsou chráněny podle směrnic o ochraně přírody. Komise pak za pomoci Evropské agentury pro životní prostředí všechny údaje sdruží, aby zjistila stav stanovišť a druhů v celé EU. Výsledky Komise zveřejňuje ve zprávě nazvané „Stav přírody v Evropské unii“⁶⁸ (viz bod 8).

74

Při přípravě zprávy o stavu přírody agentura EEA a Komise spolupracují s odborníky z členských států a se skupinami zainteresovaných subjektů s cílem vypracovat pokyny, které podpoří jednotné chápání toho, jaké potřeby je třeba oznamovat a jakým způsobem. Tyto pokyny se v každém následujícím cyklu soustavně zlepšují. Pro poslední kolo vykazování členské státy předložily agentuře EEA údaje v roce 2013. Agentura EEA tyto informace zkontrolovala a požádala členské státy, aby provedly případně nutné opravy. Na tomto základě agentura EEA vypracovala „soubor dat EU“, který se používá k přípravě výchozích statistik členěných podle členských států a slouží jako základ biogeografických posouzení EU.

75

Agentura EEA má systém pro kontrolu věrohodnosti a jednotnosti údajů, které získává od členských států. Za sestavení údajů však odpovídají členské státy a agentura EEA nemá při kontrole jejich sestavování a zpracování před tím, než jsou předloženy, žádnou úlohu. To omezuje možnosti agentury EEA zjistit nedostatky a snižuje jistotu ohledně kvality údajů.

76

Komise a agentura EEA již dříve označily neúplnost údajů za významný problém. Jakkoli stále není optimální, úplnost dat se od předešlé zprávy z roku 2009 zlepšila. Počet „neznámých“ posouzení se snížil zhruba o 50 %, členské státy však stále mohou dosáhnout zlepšení. Agentura EEA zjistila, že mezery v informacích dodaných členskými státy ji brání posoudit, jak členské státy provádějí směrnice. Pro účely směrnice o stanovištích bylo více než 10 % požadovaných informací ve 14 členských státech označeno jako neznámé nebo chybějící (viz obrázek 5).

Obrázek 5

Podíl informací požadovaných od členských států pro zprávy podle směrnice o stanovištích, které byly označeny jako neznámé nebo chybějící

Pozn.: Řecko neposkytlo informace.

Zdroj: Zprávy pro evropské tematické středisko podle článku 17 směrnice o stanovištích (období 2007–2012) http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_17/Reports_2013/Member_State_Deliveries

77

Pro účely směrnice o ptácích bylo více než 10 % požadovaných informací v 11 členských státech označeno za neznámé (viz obrázek 6).

78

Metodika sběru dat je ponechána na uvážení každého jednotlivého členského státu. Členské státy mají k posuzování stavu z hlediska ochrany⁶⁹ a k vykazování trendů⁷⁰ na základě společné metodiky EU různé přístupy: některé členské státy vyvinuly své vlastní metody sběru dat, zatímco jiné se spolehly na odborné stanovisko. Komise zřídila odbornou skupinu a ad hoc pracovní skupiny, které se zabývají harmonizací postupů, a usilují tak o lepší harmonizaci, srovnatelná posouzení, jasnější koncepce a praktické pokyny na pomoc členským státům. Harmonizace zůstává výzvou i pro další kolo podávání zpráv v roce 2019.

Obrázek 6

Podíl informací požadovaných od členských států pro zprávy podle směrnice o ptácích, které byly označeny jako neznámé

Pozn.: Řecko neposkytlo informace.

Zdroj: Zprávy pro evropské tematické středisko podle článku 12 směrnice o stanovištích (období 2008–2012) http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_12/Reports_2013/Member_State_Deliveries.

33 Jedná se o „odpovídající posouzení“, vyžadované směrnice o stanovištích.

34 Německo, Španělsko, Polsko a Rumunsko.

35 Program přeshraniční spolupráce Španělsko–Francie–Andorra (Programme Opérationnel de Coopération Transfrontalière Espagne-France-Andorre).

36 Čl. 4 odst. 4 směrnice o stanovištích.

37 Péče o lokality Natura 2000: ustanovení článku 6 směrnice o stanovištích 92/43/EHS, 2000, Evropská komise.

38 Malta, Polsko a Rumunsko.

39 Německo, Španělsko, Francie a Rumunsko.

40„Kumulativní účinky“ označují kombinované účinky navrhovaných plánů nebo projektů s jinými plány či projekty. Viz oddíl 4.4.3 pokynů Komise „Péče o lokality Natura 2000: ustanovení článku 6 směrnice o stanovištích 92/43/EHS“ (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/provision_of_art6_en/pdf).

41 Odpovědnost za provádění projektů financovaných ze strukturálních fondů nesou členské státy. Provádění projektů následně sleduje příslušný monitorovací výbor, v němž měla Komise v období 2007–2013 status pozorovatele.

42 Hlavní pokyny: Péče o lokality Natura 2000: ustanovení článku 6 směrnice o stanovištích 92/43/EHS (2000) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/provision_of_art6_en.pdf), Hodnocení plánů a projektů, významně ovlivňujících lokality soustavy Natura 2000, Metodická příručka k ustanovením čl. 6 odst. 3 a odst. 4 směrnice o stanovištích 92/43/EHS) (2002) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/natura_2000_assess_en.pdf), Pokyny k čl. 6 odst. 4 „směrnice o stanovištích“ 92/43/EHS (2007, aktualizace 2012) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/new_guidance_art6_4_cs.pdf).

43 Aquaculture and Natura 2000 (Akvakultura a síť Natura 2000) (2012) (https://ec.europa.eu/fisheries/sites/fisheries/files/docs/body/guidance-aquaculture-natura2000.pdf), Pokyny k vnitrozemské vodní dopravě a síti Natura 2000 (2012) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/iwt_cs.pdf), Rozvoj větrné energetiky a Natura 2000 (2011), Těžba neenergetických nerostných surovin a Natura 2000 (2011) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/neei_report_cs.pdf), The implementation of the Birds and Habitats Directives in estuaries and coastal zones (Provádění směrnice o ptácích a stanovištích v ústích řek a pobřežních zónách (2011) (http://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/modes/maritime/doc/guidance_doc.pdf).

44 Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Irsko, Řecko, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Slovinsko, Finsko, Švédsko a Spojené království.

45 Výroční zpráva za rok 2014 a 2015 o monitorování uplatňování práva Unie a další informace poskytnuté Komisí.

46 Své akční rámce nepředložily Malta, Litva a Chorvatsko.

47 Dánsko, Chorvatsko, Malta a Spojené království. Kypr a Německo sice uvedly náklady, ty však byly neaktuální.

48 Belgie (Vlámsko), Česká republika, Estonsko, Irsko, Řecko, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Malta, Rakousko, Slovinsko, Slovensko, Finsko, Švédsko a Spojené království.

49 Itálie, Lotyšsko, Finsko.

50 Rakousko, Belgie, Estonsko, Maďarsko a Spojené království.

51 Německo, Španělsko a Francie.

52 GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, GŘ pro regionální a městskou politiku, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, GŘ pro námořní záležitosti a rybolov, GŘ pro životní prostředí.

53 Mezi problémy, které GŘ pro životní prostředí signalizovalo, patřily následující: v Polsku nebyla všechna opatření určená v podrobném prioritním akčním rámci zohledněna v programu rozvoje venkova. V Rumunsku program rozvoje venkova neupřesňoval, jak budou řešeny potřeby sítě Natura 2000. Ve Francii chyběly v programu rozvoje venkova informace o financování pro síť Natura 2000.

54 Tento závěr podporují i zjištění uvedená ve zprávě vypracované pro Komisi v roce 2016 „Začlenění sítě Natura 2000 a biologické rozmanitosti do financování z EU (EZFRV, EFRR, FS, ENRF, ESF)“. Viz s. 52: „Začlenění priorit, specifických cílů a opatření souvisejících se sítí Natura 2000 […] je v analyzovaných vnitrostátních programech dosaženo různou měrou […] obecně plánovaná opatření nepokrývají všechny potřeby určené v prioritních akčních rámcích pro všechny stanoviště a druhy, které vyžadují akce za účelem ochrany nebo obnovy.“

55 Zvláštní zpráva č. 4/2014 „Začlenění cílů vodní politiky EU do SZP: částečný úspěch“, viz bod 83, zvláštní zpráva č. 23/2015 „Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“, viz body 187 a 188 a zvláštní zpráva č. 3/2016 „Boj proti eutrofizaci v Baltském moři: jsou zapotřebí další a účinnější opatření“, viz bod 124 (http://eca.europa.eu).

56 Andrzej Martyniak, Piotr Hliwa, Urszula Szymańska, Katarzyna Stańczak, Piotr Gomułka, Jarosław Król, Próba oszacowania presji kormorana czarnego Phalacrocorax carbo (L. 1758) na ichtiofaunę wód na terenie Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Opolszczyzna“ oraz Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Żabi Kraj“ (ISBN 978.83.939958-0-6) (Pokus o odhad tlaku kormorána černého Phalacrocorax carbo (L. 1758) na ichtyofaunu vod v oblasti Sdružení místní rybářské skupiny „Region Opole“ a Sdružení místní rybářské skupiny „Země žab“) (http://www.lgropolszczyzna.pl/pobierz1/00-broszura-Raport_Kormoran-web.pdf).

57 Zvláštní zpráva č. 11/2009 „Udržitelnost projektů LIFE-příroda a jejich řízení prováděné Komisí“ (http://eca.europa.eu).

582007PL161PO002, 2007RO161PO004.

59 Biodiversity protection through results based remuneration of ecological achievement (Ochrana biologické rozmanitosti prostřednictvím odměňování ekologických výsledků založeného na výsledcích), Institute for European Environmental Policy, prosinec 2014, Evropská komise.

60 Irsko, Nizozemsko, Německo, Rakousko, Finsko, Spojené království, Švédsko, Španělsko a Francie.

61 Ukazatele výkonnosti obvykle měří vstupy, výstupy, výsledky nebo dopady politiky. Ukazatele vstupů se týkají rozpočtu nebo jiných zdrojů přidělených na opatření dané politiky. Ukazatele výstupů informují o stupni aktivity ve vztahu k opatření dané politiky. Ukazatele výsledků zaznamenávají přímý účinek opatření politiky ve vztahu ke konkrétnímu cíli politiky. Ukazatele dopadů se týkají zamýšleného efektu opatření z hlediska dopadů na širší životní prostředí, který přesahuje prostředí přímo ovlivněné daným opatřením.

62 Viz zvláštní zpráva č. 11/2009, s. 39.

63 Španělsko, Francie a Rumunsko.

64 Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Irsko, Lotyšsko, Malta, Rakousko, Portugalsko, Slovinsko a Slovensko.

65 Španělsko, Francie, Polsko a Rumunsko. Dva německé regiony prováděly v lokalitách určité monitorovací činnosti, neuvedly je však v plánech péče.

66 Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/484/EU ze dne 11. července 2011 o úpravě informací o lokalitách pro síť Natura 2000 (Úř. věst. L 198, 30.7.2011, s. 39) stanoví formát sloužící k dokumentaci sítě Natura 2000. Původním účelem standardního formuláře údajů bylo uvádět výčet ploch pro účely vyhlášení a mapovat je a umožňovat kontrolu informací, které členské státy pro proces vyhlášení lokality poskytují.

67 Rumunsko po našem auditu standardní formuláře údajů aktualizovalo, což se odráží v tabulce 3 v příloze.

68 COM(2015) 219 final, s. 17.

69 Příznivý, nepříznivý–nedostatečný, nepříznivý–špatný nebo neznámý.

70 Zlepšující se, stabilní, klesající nebo neznámý.

Závěry a doporučení

79

Úbytek biologické rozmanitosti se považuje za zásadní výzvu, před níž Evropská unie stojí. Poté, co cíle v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2010 nebyly splněny, přijala Komise strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020. Strategie stanovila šest operačních cílů. První cíl se zabývá sítí Natura 2000 a plným provedením směrnic o ptácích a stanovištích. Tyto dvě směrnice jsou ústředním prvkem strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti.

80

Posuzovali jsme, zda byla síť Natura 2000 řádně prováděna. Za tím účelem jsme zkoumali, zda byla síť Natura 2000 řádně spravována, financována a monitorována.

81

Uvědomujeme si zásadní úlohu sítě Natura 2000 při ochraně biologické rozmanitosti, přičemž jsme došli k závěru, že síť Natura 2000 nebyla realizována tak, aby byl využit její plný potenciál. Je zapotřebí významného pokroku v členských státech a větší snahy Komise, aby síť lépe přispívala k ambiciózním cílům strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.

82

Členské státy neřídily síť Natura 2000 dostatečně dobře. Nebyla dostatečně rozvinuta koordinace mezi příslušnými orgány, účast zainteresovaných subjektů a přeshraniční spolupráce (body 20–22). Potřebná ochranná opatření příliš často nebyla vypracována ve lhůtách stanovených směrnicemi a nebyla odpovídajícím způsobem definována a naplánována (body 23–27). Navštívené členské státy neposuzovaly projekty s dopadem na lokality sítě Natura 2000 odpovídajícím způsobem (body 28–34): kvalita posouzení byla někdy nedostatečná, nebyly řádně zohledňovány kumulativní účinky a příslušné orgány členských států neověřovaly provádění zmírňujících opatření. Komise aktivně dohlížela na to, jak členské státy síť Natura 2000 provádějí, ačkoli ještě mohla zlepšit distribuci svých pokynů členským státům (body 35 a 36). Komise zavedla postupy pro řešení vysokého počtu stížností, obecně nacházela s členskými státy řešení v rámci strukturovaného dialogu a v nutných případech zahajovala řízení o nesplnění povinnosti (body 37–39).

Doporučení 1 – Dosáhnout plného provedení směrnic o ochraně přírody

Pokud jde o zavedené systémy pro správu sítě, měly by členské státy do roku 2019:

a)zajistit řádnou koordinaci všech orgánů, které se podílejí na péči o lokality sítě Natura 2000. Zejména by měly úzce spolupracovat útvary pro zemědělství a životní prostředí. Příslušné informace by měly být útvarům pověřeným správou sítě snadno dostupné;

Pokud jde o ochranu lokalit, měly by členské státy do roku 2020:

b)dokončit zavádění potřebných ochranných opatření u lokalit, které jsou vyhlášeny déle než šest let, a zajistit, aby odpovídající posouzení zohledňovala kumulativní účinky a byla dostatečně kvalitní;

Pokud jde o pokyny, které vydává, měla by Komise do roku 2019:

c)s větší úsilím prosazovat šíření a uplatňování svých pokynů a výsledků biogeografických seminářů a podporovat výměnu osvědčených postupů v oblasti přeshraniční spolupráce. Přitom by Komise měla zvážit, jakým způsobem překonat jazykové překážky.

83

Fondy EU nebyly na podporu správy sítě Natura 2000 dobře mobilizovány. EU financovala realizaci sítě Natura 2000 pomocí stávajících fondů EU. Využívání těchto fondů ve prospěch sítě je v působnosti členských států. Chyběly spolehlivé informace o fondech EU využitých pro síť Natura 2000 v programovém období 2007–2013 (body 41–44). Příprava prioritních akčních rámců ze strany členských států vykazovala nedostatky a posouzení potřeb financování pro programové období 2014–2020 nebylo přesné ani úplné (body 45 a 46). Na úrovni lokality plány péče často postrádaly přesné a úplné posouzení nákladů (bod 47) spojených s prováděním ochranných opatření. Programové dokumenty jednotlivých fondů EU pro období 2014–2020 neodrážely potřeby financování v plném rozsahu (body 48–54) a Komise tyto nedostatky neřešila strukturovaným způsobem. Režimy financování EU, zejména v rámci SZP a regionální politiky a politiky soudržnosti, nebyly dostatečně přizpůsobeny cílům lokalit sítě Natura 2000 (body 55–62).

Doporučení 2 – Financování a účtování nákladů sítě Natura 2000

Pokud jde o financování sítě Natura 2000, měly by členské státy pro příští programové období (od roku 2021):

a)přesně a v plném rozsahu odhadovat skutečné výdaje a budoucí potřeby financování na úrovni lokality (začleněním odhadovaných nákladů na ochranná opatření do plánů péče) a za síť jako celek;

b)aktualizovat prioritní akční rámce na základě výše uvedených kroků a stanovených ochranných opatření pro všechny lokality (viz doporučení 1b) výše);

c)zajistit soulad mezi prioritami a cíli stanovenými v prioritních akčních rámcích a programových dokumentech jednotlivých nástrojů financování EU a navrhnout opatření zaměřená na specifické potřeby lokalit sítě Natura 2000;

Pokud jde o financování sítě Natura 2000, Komise by pro příští programové období měla:

d)poskytnout členským státům pokyny ke zlepšování kvality prioritních akčních rámců a ke stanovování spolehlivých a harmonizovaných odhadů plánované a skutečné podpory pro síť Natura 2000 z programů financování EU.

84

Systémy monitorování a podávání zpráv týkající se sítě Natura 2000 nebyly uzpůsobeny podávání komplexních informací o účinnosti sítě. Pokud jde o fondy EU, neexistoval zvláštní systém ukazatelů výkonnosti, který by poskytoval údaje o tom, zda díky podporovaným opatřením vznikly pro síť Natura 2000 předpokládané výstupy, výsledky a dopady. Ukazatele sice existovaly na úrovni programů, týkaly se však častěji obecných cílů biologické rozmanitosti a zaměřovaly se spíše na výstupy než na výsledky sítě Natura 2000 v oblasti ochrany (body 64–68). Monitorování opatření na úrovni lokalit bylo nedostatečné: dokumenty týkající se péče o lokalitu často neobsahovaly plány monitorování, a pokud existovaly, často nebyly buď dostatečně podrobné, nebo časově vymezené (body 69–71). Standardní formuláře údajů obecně nebyly na základě monitorování aktualizovány (bod 72). Pokud se jedná o monitorování a vykazování stavu chráněných stanovišť a druhů z hlediska ochrany, údaje, které členské státy předávaly Komisi pro účely její „zprávy o stavu přírody“, byly často neúplné a jejich srovnatelnost zůstávala problematická (body 73–78).

Doporučení 3 – Měření výsledků dosažených sítí Natura 2000

Pokud jde o systém ukazatelů výkonnosti pro programy financování EU, měly by členské státy pro příští programové období (od roku 2021):

a)začlenit ukazatele a cílové hodnoty pro příslušné fondy, které se budou vztahovat k síti Natura 2000 a umožní přesněji a důsledněji sledovat výsledky vzniklé díky financování sítě Natura 2000;

a Komise by pro příští programové období měla:

b)stanovit průřezové ukazatele sítě Natura 2000 pro všechny fondy EU;

Pokud jde o plány monitorování stanovišť, druhů a lokalit, měly by členské státy do roku 2020:

c)vypracovat plány monitorování na úrovni lokalit, tyto plány provést a pravidelně aktualizovat standardní formulář údajů, aby byly schopny měřit výsledky ochranných opatření.

Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Phil WYNN OWEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 11. ledna 2017.

Za Účetní dvůr

předseda
Klaus-Heiner LEHNE

Příloha

Tabulka 1 – Počet a rozloha lokalit sítě Natura 2000

|  |  |  |  | Údaje o rozloze sítě Natura 2000 podle členských států EU (km²) | Podíl evropské pevninské plochy členského státu, který pokrývají:
| Pevninská plocha v km² | Počet lokalit | Celkem (pevnina + moře)
| (evropská část) | SCI | SPA | N2K | SCI | SPA | N2K | SCI | SPA | N2K
Belgie | 30 528 | 281 | 255 | 310 | 4 404 | 3 500 | 5 158 | 10,73 % | 10,42 % | 12,73 %
Bulharsko | 110 910 | 234 | 119 | 340 | 35 740 | 25 776 | 41 048 | 29,99 % | 22,74 % | 34,46 %
Česká republika | 78 866 | 1 075 | 41 | 1 116 | 7 856 | 7 035 | 11 061 | 9,96 % | 8,92 % | 14,03 %
Dánsko | 43 093 | 261 | 113 | 350 | 19 670 | 14 789 | 22 647 | 7,37 % | 6,05 % | 8,34 %
Německo | 357 031 | 4 557 | 742 | 5 206 | 54 451 | 59 966 | 80 773 | 9,39 % | 11,27 % | 15,45 %
Estonsko | 45 226 | 542 | 66 | 568 | 11 669 | 12 662 | 14 837 | 17,21 % | 13,67 % | 17,87 %
Irsko | 70 280 | 430 | 165 | 595 | 16 950 | 5 895 | 19 486 | 10,19 % | 6,14 % | 13,13 %
Řecko | 131 940 | 241 | 202 | 419 | 28 078 | 29 527 | 42 946 | 16,21 % | 20,94 % | 27,09 %
Španělsko | 504 782 | 1 467 | 644 | 1 863 | 172 268 | 153 032 | 222 142 | 23,26 % | 20,00 % | 27,29 %
Francie | 549 192 | 1 364 | 392 | 1 756 | 75 585 | 79 087 | 111 677 | 8,68 % | 7,93 % | 12,74 %
Chorvatsko | 56 594 | 741 | 38 | 779 | 20 708 | 18 146 | 25 690 | 28,34 % | 30,10 % | 36,58 %
Itálie | 301 333 | 2 314 | 610 | 2 589 | 48 561 | 44 113 | 63 965 | 14,21 % | 13,31 % | 18,97 %
Kypr | 5 736 | 40 | 30 | 63 | 883 | 1 644 | 1 784 | 13,11 % | 26,74 % | 28,82 %
Lotyšsko | 64 589 | 329 | 98 | 333 | 10 085 | 10 889 | 11 833 | 11,49 % | 10,23 % | 11,53 %
Litva | 65 301 | 410 | 84 | 485 | 6 665 | 6 586 | 9 248 | 9,40 % | 8,47 % | 12,16 %
Lucembursko | 2 597 | 48 | 18 | 66 | 416 | 418 | 702 | 16,02 % | 16,10 % | 27,03 %
Maďarsko | 93 030 | 479 | 56 | 525 | 14 442 | 13 747 | 19 949 | 15,52 % | 14,78 % | 21,44 %
Malta | 316 | 32 | 13 | 39 | 233 | 17 | 234 | 12,97 % | 4,11 % | 12,97 %
Nizozemsko | 41 526 | 139 | 76 | 194 | 14 810 | 10 502 | 17 315 | 7,55 % | 11,48 % | 13,29 %
Rakousko | 83 859 | 247 | 99 | 294 | 9 191 | 10 169 | 12 691 | 10,96 % | 12,13 % | 15,13 %
Polsko | 312 685 | 849 | 145 | 987 | 38 526 | 55 617 | 68 401 | 10,93 % | 15,48 % | 19,56 %
Portugalsko | 91 990 | 106 | 62 | 165 | 39 781 | 17 952 | 50 895 | 17,05 % | 10,01 % | 20,67 %
Rumunsko | 238 391 | 383 | 148 | 531 | 41 469 | 36 978 | 55 674 | 16,68 % | 14,83 % | 22,56 %
Slovinsko | 20 273 | 323 | 31 | 354 | 6 640 | 5 078 | 7 684 | 32,73 % | 25,00 % | 37,85 %
Slovensko | 48 845 | 473 | 41 | 514 | 5 837 | 13 106 | 14 442 | 11,95 % | 26,83 % | 29,57 %
Finsko | 338 145 | 1 721 | 468 | 1 865 | 55 357 | 31 080 | 55 988 | 14,36 % | 7,29 % | 14,45 %
Švédsko | 414 864 | 3 986 | 544 | 4 082 | 64 003 | 30 075 | 64 578 | 13,20 % | 6,11 % | 13,32 %
Spojené království | 244 820 | 654 | 272 | 924 | 80 190 | 28 051 | 95 106 | 5,35 % | 6,54 % | 8,54 %
EU-28 | 4 346 742 | 23 726 | 5 572 | 27 312 | 884 469 | 725 433 | 1 147 956 | 13,84 % | 12,38 % | 18,12 %

Zdroj: Evropská komise, barometr Natura 2000, leden 2016.

Tabulka 2 – Počet lokalit významných pro Společenství (SCI) a zvláštních oblastí ochrany (SAC)

Stát | SCI do ledna 2010 (lhůta uplynula) | Vyhlášena za SAC do ledna 2016
Belgie | 280 | 130
Bulharsko | 228 | 6
Česká republika | 1 082 | 287
Dánsko | 261 | 261
Německo | 4 622 | 2 658
Estonsko | 531 | 535
Irsko | 424 | 5
Řecko | 239 | 239
Španělsko | 1 448 | 985
Francie | 1 366 | 1 183
Chorvatsko | 0 | 0
Itálie | 2 288 | 522
Kypr | 36 | 2
Lotyšsko | 324 | 329
Litva | 279 | 84
Lucembursko | 48 | 48
Maďarsko | 467 | 479
Malta | 28 | 0
Nizozemsko | 146 | 139
Rakousko | 168 | 149
Polsko | 823 | 0
Portugalsko | 96 | 34
Rumunsko | 273 | 0
Slovinsko | 259 | 229
Slovensko | 382 | 305
Finsko | 1 715 | 1 710
Švédsko | 3 983 | 3 983
Spojené království | 623 | 622
EU-28 | 22 419 | 14 924

Zdroj: Evropská komise.

Tabulka 3 – Přehled 24 šetřených lokalit

Členský stát | Lokalita | Druh lokality | Plocha (ha) | Biogeografická oblast | Schválen plán péče | Včasné přijímání plánů péče | Provádění plánu péče zahájeno | Přezkum plánu péče | Návazná kontrola provádění | Plány monitorování provedeny | Provedeno určité monitorování lokalit² | Standardní formuláře údajů aktualizovány
Německo | Lokalita 1 | SPA, SAC | 15 014 | Atlantská | Ano¹ | Ano¹ | Ano | Není k dispozici | Ano | Ne | Ano | Ano¹
Lokalita 2 | SPA, SAC | 74 690 | Kontinentální | Ano¹ | Ano¹ | Ano | Není k dispozici | Ano | Ne | Ano | Ano¹
Lokalita 3 | SPA, SAC | 4 525 | Kontinentální | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 4 | SAC | 1 927 | Alpinská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 5 | SPA, SAC | 4 180 | Kontinentální | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Španělsko | Lokalita 1 | SPA, SAC | 37 804 | Atlantská | Ano | Ne | Ano¹ | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | SPA, SAC | 27 983 | Středomořská | Ano | Ne | Ano¹ | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 3 | SPA, SAC | 29 285 | Středomořská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 4 | SPA, SAC | 9 689 | Makaronéská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 5 | SAC | 634 | Makaronéská | Ano | Ano | Ano¹ | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ano
Francie | Lokalita 1 | SPA, SAC | 33 695 | Atlantská | Ano | Ano | Ano¹ | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne
Lokalita 2 | SPA, SAC | 18 840 | Atlantská | Ano | Ano | Ano | Ne | Ne | Ano | Ano | Ne
Lokalita 3 | SCI | 9 369 | Středomořská | Ano | Ne | Ano | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 4 | SPA, SAC | 39 781 | Alpinská | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne | Ano | Ne
Polsko | Lokalita 1 | SCI | 157 | Kontinentální | Ano | Ano | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 2 | SPA | 30 778 | Kontinentální | Ano | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 3 | SPA | 6 846 | Kontinentální | Ano | Ano | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 4 | SCI | 249 | Alpinská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 5 | SCI | 8 256 | Alpinská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ne
Rumunsko | Lokalita 1 | SPA | 1 527 | Panonská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ano
Lokalita 2 | SCI | 1 855 | Kontinentální | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ne | Ano
Lokalita 3 | SCI | 4 281 | Alpinská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ano
Lokalita 4 | SPA | 881 | Černomořská | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ano
Lokalita 5 | SPA, SAC | 2 413 | Stepní | Ne | Ne | Ne | Není k dispozici | Ne | Ne | Ano | Ano
ANO celkem | 12 | 8 | 9 | 0 | 4 | 2 | 14 | 8
NE celkem | 12 | 16 | 15 | 3 | 20 | 22 | 10 | 16

1 Částečně.

2 Monitorovací opatření nezahrnuta do plánů monitorování.

Tabulka 4 – Přehled šetřených odpovídajících posouzení

Členský stát | Lokalita | Projekt | Požadováno odpovídající posouzení? | Odpovídající posouzení provedeno jednotně a úplně? | Typ kontroly | Zmírňující opatření začleněna? | Kompenzační opatření začleněna?
Dopad na všechny druhy a stanoviště analyzován? | Zpětná sledovatelnost přijatých rozhodnutí zajištěna? | Kvalita odpovídajícího posouzení je dostatečná? (např. nedostatek vhodných pracovníků) | Kumulativní účinky řádně posouzeny?
Německo | Lokalita 1 | Projekt 1.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 1 | Projekt 1.2 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 1 | Projekt 1.3 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.1 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.2 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.1 | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.2 | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.1 | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.2 | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ne | Ne
Lokalita 5 | Projekt 5 | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ne
Španělsko | Lokalita 1 | Projekt 1.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 1 | Projekt 1.2 | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.1 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.2 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.1 | Ano | – | – | – | – | – | – | –
Lokalita 3 | Projekt 3.2 | Ano | – | – | – | – | – | – | –
Lokalita 4 | Projekt 4.1 | Ano | – | – | – | – | – | – | –
Lokalita 4 | Projekt 4.2 | Ano | – | – | – | – | – | – | –
Lokalita 5 | Projekt 5.1 | Ano | – | – | – | – | – | – | –
Lokalita 5 | Projekt 5.2 | Ano | – | – | – | – | – | – | –
Francie | Lokalita 1 | Projekt 1.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.2 | Ano¹ | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.3 | Ano¹ | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ne | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.1 | Ano | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.2 | Ano¹ | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ne | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.3 | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.1 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.2 | Ano¹ | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.3 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Polsko | Lokalita 1 | Projekt 1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.2 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.2 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.2 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 5 | Projekt 5.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 5 | Projekt 5.2 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Rumunsko | Lokalita 1 | Projekt 1.1 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.1 | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ne
Lokalita 2 | Projekt 2.2 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.1 | Ano | Ne | – | Ne | – | – | – | Ne
Lokalita 3 | Projekt 3.2 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.1 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
Lokalita 4 | Projekt 4.2 | Ano | Ne | – | Ne | – | – | Ano | Ne
Lokalita 5 | Projekt 5.1 | Ano | Ne | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Ne
Lokalita 5 | Projekt 5.2 | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne
ANO celkem | 47 | 7 | 28 | 36 | 24 | 7 | 30 | 0
NE celkem |  | 34 | 11 | 5 | 15 | 32 | 10 | 41
Nedostatečná dokumentace pro vyvození závěru |  | 6 | 8 | 6 | 8 | 8 | 7 | 6
Celkem | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47

1 Zjednodušené postupy; orgán ochrany životního prostředí nepožadoval komplexní odpovídající posouzení.

Legenda: – Nedostatečná dokumentace pro vyvození závěru.

Pozn.: Po provedení odpovídajícího posouzení projekty 1.1 v Německu a 5.1 v Polsku nezískaly od příslušných orgánů povolení k dalšímu pokračování.

Tabulka 5 – Financování sítě Natura 2000 z fondů EU pro programové období 2007–2013

Název fondu | Cíl fondu
Finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE+) | Složka nástroje LIFE+ pro přírodu a biologickou rozmanitost má podpořit další rozvoj a provádění sítě Natura 2000.

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV)
V rámci rozvoje venkova existují dvě zvláštní platby pro síť Natura 2000: opatření 213 „Platby v rámci Natury 2000 a platby související se směrnicí 2000/60/ES“ a opatření 224 „Platby v rámci Natury 2000 a platby související se směrnicí 2000/60/ES (lesy)“.

V lokalitách sítě Natura 2000 budou pravděpodobně využita i další opatření pro rozvoj venkova, zejména opatření 214 „Agroenvironmentální platby“.

Evropský rybářský fond (ERF)
Opatření na ochranu vodního prostředí mohou zajišťovat podporu „udržitelné akvakultury slučitelné s konkrétními environmentálními omezeními vycházejícími z vyhlášení oblastí Natura 2000“.

Kromě toho se z ERF mohou podporovat opatření společného zájmu za účelem „ochrany a zlepšování životního prostředí v rámci programu NATURA 2000, pokud se jeho oblasti přímo týkají rybolovných činností, s výjimkou provozních nákladů“.

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) | Lokalit sítě Natura 2000 se může týkat několik akcí strukturálních fondů, konkrétně akce 51 „Podpora biologické rozmanitosti a ochrany přírody (včetně projektu Natura 2000)“, akce 55 „Propagace přírodního bohatství“ a akce 56 „Ochrana a rozvoj přírodního dědictví“.
Evropský sociální fond (ESF)
Fond soudržnosti
7. rámcový program pro výzkum (7. RP) | 7. RP podporuje nadnárodní výzkum v celé řadě tematických oblastí, mj. v oblasti životního prostředí.

Zdroj: Analýza EÚD.

Odpovědi Komise

Shrnutí

III

Komise se na základě hodnocení v rámci kontroly účelnosti chystá v roce 2017 přijmout akční plán s cílem zlepšit provádění směrnic o ochraně přírody.

IV

Pro splnění cílů uvedených směrnic je nejdůležitější zavést a provádět nezbytná ochranná opatření. K tomu jsou zapotřebí přesné informace o stanovištích a požadavcích druhů na životní prostředí, jež v některých případech stále nejsou k dispozici.

V

Otázky ochrany přírody jsou v politice soudržnosti plně zohledňovány jak v souvislosti s možnostmi financování opatření v lokalitách Natura 2000, tak v souvislosti s ochranou těchto lokalit před poškozením investicemi, jejichž prvotním účelem není ochrana sítě Natura 2000.

Jednou z dílčích priorit rozvoje venkova je obnova, ochrana a zvyšování biologické rozmanitosti, mimo jiné i v oblastech sítě Natura 2000. Zmíněná politika tak členským státům poskytuje právní základ a nástroje, díky nimž mohou podporovat správu lokalit Natura 2000. V rámci programů rozvoje venkova na období 2014–2020 bylo na prioritu č. 4, která zahrnuje i dílčí prioritu „biologická rozmanitost“ a která přímo i nepřímo podporuje biologickou rozmanitost, přiděleno téměř 44 miliard EUR (téměř 45 %) z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), ačkoli nelze přesně stanovit, jaká částka byla vyhrazena na řízení sítě Natura 2000. Více než 18 % zemědělské půdy (vedle půdy lesní) je kromě toho pod závazkem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost, ačkoli nelze přesně určit, jak velké plochy jsou pod tímto závazkem pro účely provádění plánů péče o lokality sítě Natura 2000.

VI

V případě Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS) nebylo v období 2007–2013 povinné vykazovat ukazatele. Pro síť Natura 2000 neexistoval žádný klíčový (společný) ukazatel – neexistovaly žádné klíčové (společné) ukazatele výsledků. Na programové období 2014–2020 je stanoven jeden ukazatel biologické rozmanitosti (rozloha stanovišť, která jsou podporována s cílem zlepšit jejich stav z hlediska ochrany).

EZFRV disponuje zvláštními ukazateli výstupů ke sledování operací podporovaných v rámci sítě Natura 2000. Členské státy měly v termínu do konce roku 2016 předložit následná hodnocení za období 2007–2013, jejichž shrnutí Komise vypracuje v roce 2017.

Fondy EFRR, EZFRV a FS zahrnují velké množství odlišných oblastí. Pokud by se tedy zvýšil počet ukazatelů pro jednu oblast, znamenalo by to obdobnou povinnost i u ostatních oblastí.

Úvod

07

Přestože Komise kontroluje soulad potřeb a cílů určených v akčních prioritních rámcích s programy financování, mohou se členské státy rozhodnout, že ke splnění cílů stanovených v těchto akčních rámcích použijí jiné fondy a prostředky.

Než Komise vydá rozhodnutí ohledně velkých projektů, které jsou součástí politiky soudržnosti a jsou financovány z EFRR nebo FS, ověří, zda splňují požadavky týkající se sítě Natura 2000.

Připomínky

Rámeček 2 – Druhá odrážka

Očekává se, že spolupráce mezi různými subjekty zapojenými do dané politiky se stane běžnou praxí díky koncepci partnerství a víceúrovňové správy, upravené ve společných ustanoveních pro všechny evropské strukturální a investiční fondy. Do partnerství, jež by mělo být navázáno v souladu s institucionálním a právním rámcem i vnitrostátními a regionálními pravomocemi členských států, by se měly zapojit i příslušné veřejné orgány. V rámci této koncepce mají řídící orgány povinnost zapojovat partnery do přípravy a provádění programů. Aby Komise v programovém období 2014–2020 usnadnila provádění této koncepce v členských státech, přijala evropský kodex chování pro partnerství.

32

Co se týče polského projektu, nesplnění požadavku vyplývajícího ze schválení záměru projektu je jasným porušením nejen právních předpisů EU, ale také právních předpisů polských. Pokud je Komisi známo, je tato otázka v polských právních předpisech odpovídajícím způsobem upravena. Především je požadováno polským stavebním zákonem, aby u určitých druhů projektů (zejména silnic, železnic a dalších projektů, na něž se vztahuje směrnice o posuzování vlivu na životní prostředí (EIA)) bylo po dokončení stavebních prací a před uvedením postavené infrastruktury do provozu vydáno „povolení k uvedení stavby do trvalého provozu“. Komise si je nicméně vědoma toho, že se mohou vyskytnout nedostatky v provádění. Případy nedodržování požadavků v oblasti životního prostředí lze nahlásit příslušnému regionálnímu ředitelství pro ochranu životního prostředí, které přijme donucovací opatření podle zákona o výkonu rozhodnutí vydaných ve správním řízení.

36

Jazykové bariéře vzhledem k mezinárodní povaze biogeografického procesu a omezenému množství dostupných zdrojů, kvůli němuž nelze zajistit tlumočení během jednání, nelze předejít.

Útvary Komise vyzvaly všechny subjekty zapojené do tohoto procesu, aby zajistily verzi obzvláště důležitých dokumentů (například vnitrostátních výkladů k definicím druhů stanovišť a jejich stavu z hlediska ochrany) ve svém jazyce. Akce sloužící k navazování kontaktů mohou být podle zúčastněných zemí či regionů pořádány i v jiných jazycích, nejen v angličtině.

41

Pokud jde o EZFRV, jsou k dispozici údaje o výdajích na opatření speciálně určená pro síť Natura 2000 (opatření 213 „platby v rámci sítě Natura 2000“ a 224 „platby na lesní oblasti v rámci sítě Natura 2000“). K získání údajů také o výdajích vynaložených na síť Natura 2000 prostřednictvím jiných opatření rozšířila Komise v programovém období 2014–2020 svou činnost v oblasti sledování financování sítě Natura 2000. Sledovány budou zejména výdaje vynaložené v oblastech Natura 2000 prostřednictvím agroenvironmentálně-klimatického opatření.

Z fondů EFRR a FS byly prostředky v souvislosti se sítí Natura 2000 přidělovány v rámci kategorie zásahů č. 51 na Podporu biologické rozmanitosti a ochrany přírody (a sítě Natura 2000). Pro lepší rozlišení prostředků určených na financování sítě Natura 2000 od jiné podpory související s biologickou rozmanitostí byly pro období 2014–2020 vytvořeny dvě samostatné kategorie s číselným označením 085 a 086.

42

Způsob řízení a financování sítě Natura 2000 v členských státech je na uvážení jejich orgánů.

Ochranná opatření v lokalitách Natura 2000 obvykle sestávají z kombinace povinností a nepovinných opatření. Zvolený přístup ovlivňuje to, jaké nástroje lze použít na financování.

Podporu v rámci opatření 213 a 224 bylo možno přidělit pouze na povinné požadavky stanovené v plánech péče o lokalitu nebo rovnocenných nástrojích. V mnoha lokalitách Natura 2000 takové plány či nástroje chyběly, a proto se v nich zmíněná opatření nedala použít.

Většina členských států navíc obvykle ke správě lokalit Natura 2000 volila přístup založený na dobrovolnosti i v situacích, kdy by mohly být vhodné jiné nástroje, jako například agroenvironmentální opatření. Kvůli omezenému využívání opatření 214 a 224 proto nelze usuzovat na celkový stav podpory vyčleňované na síť Natura 2000 v rámci rozvoje venkova.

Viz také odpověď na bod 41.

43

V období 2007–2013 se podpora pro síť Natura 2000 i další opatření na ochranu biologické rozmanitosti nebo přírody z EFRR a FS řadila do téže kategorie zásahů. Jinak je tomu v období 2014–2020, v němž tvoří podpora lokalit Natura 2000 samostatnou kategorii zásahů.

V oblasti rozvoje venkova existují různá opatření, jež mají přímý či nepřímý přínos i pro síť Natura 2000 – například podpora ochrany půdy v rámci agroenvironmentálního opatření současně podporuje i biologickou rozmanitost. Pokud by se rozlišovaly podpora pro síť Natura 2000 a prostředky na financování jiných opatření na ochranu životního prostředí, mohlo by u mnoha opatření dojít k opomenutí toho, že ve své skutečné podstatě mají mnohonásobný účinek. Proto se účtovaná dílčí opatření, jež spadají do environmentální priority č. 4 rozvoje venkova, vykazují na agregované úrovni této priority.

V rámci programů rozvoje venkova na období 2014–2020 bylo na prioritu č. 4, která přímo i nepřímo podporuje biologickou rozmanitost, vyčleněno téměř 44 miliard EUR z EZFRV (téměř 45 %), ačkoli nelze přesně stanovit, jaká částka byla vyhrazena na řízení sítě Natura 2000. Více než 18 % zemědělské půdy (vedle půdy lesní) je kromě toho pod závazkem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost, ačkoli nelze přesně určit, jak velké plochy jsou pod tímto závazkem pro účely provádění plánů péče o lokality sítě Natura 2000.

Viz také odpověď Komise na bod 42.

44

Komise by ráda zdůraznila, že:

–u EZFRV rozšířila v programovém období 2014–2020 svou činnost v oblasti sledování financování sítě Natura 2000,

–u EFRR a FS jsou k dispozici údaje o tom, jaká podpora, a to včetně podpory pro lokality Natura 2000, z nich byla v jednotlivých státech přidělena na ochranu biologické rozmanitosti nebo přírody (viz také odpověď na bod 41).

45

Komise vypracovala shrnutí a stručnou analýzu informací předložených většinou členských států jako vnitřní dokumenty (mimo jiné i za podpory externího smluvního partnera).

Nebyl formalizován žádný postup, jak výsledky hodnocení použít. Díky dvoustranným výměnám (např. během seminářů o financování) nebo v rámci projektů v akčních prioritních rámcích či integrovaných projektů, v obou případech financovaných z finančního nástroje pro životní prostředí (LIFE), byly nicméně členské státy či regiony vyzvány, aby aktualizovaly své akční prioritní rámce, jak již učinilo několik členských států či regionů (např. Španělsko, Irsko, Nizozemsko a Wales).

49

Případné poskytnutí prostředků na financování sítě Natura 2000 závisí na tom, zda se členské státy rozhodnou podporovat síť Natura 2000 ve svých operačních programech. Tato skutečnost je mimo jiné v souladu s připomínkou č. 9 („Za zřízení, řízení a financování sítě lokalit Natura 2000 odpovídají členské státy.“).

Viz odpověď Komise na body 41 a 43.

50

Tematické zaměření nebrání investicím do ochrany životního prostředí, včetně ochrany biologické rozmanitosti, ale v případě rozvinutějších regionů směrovalo investice mimo základní vodohospodářskou infrastrukturu a infrastrukturu pro nakládání s odpady. V důsledku toho zůstává objem finančních prostředků přidělených na opatření na ochranu biologické rozmanitosti nebo přírody v programovém období 2014–2020 (3,7 miliardy EUR, z nichž přibližně 1 miliarda EUR připadá na lokality Natura 2000) přibližně stejný jako v období 2007–2013 (3,7 miliardy EUR). Nařízení o politice soudržnosti kromě toho požadují, aby při vynakládání těchto finančních prostředků byla plošně zapojena zásada udržitelného rozvoje, jež zahrnuje i ochranu životního prostředí a biologickou rozmanitost. To znamená, že v období 2014–2020 otázky ochrany životního prostředí musí být začleněny do všech investic podporovaných z fondů politiky soudržnosti.

51

Viz odpověď Komise na bod 7.

Akční prioritní rámce byly nezřídka využívány k zajištění toho, aby síť Natura 2000 byla patřičně zohledněna v programech spolufinancování. Útvary Komise v tomto ohledu navzdory omezením akčních prioritních rámců vyvinuly značné úsilí.

52

Dokonce i na ostatních generálních ředitelstvích, jako je například GŘ pro regionální a městskou politiku, byly prováděny vnitřní kontroly v návaznosti na politiky životního prostředí EU (včetně přezkumů prováděných na základě dohod o partnerství nebo operačních programů zkušenými odborníky, kteří jsou zapojeni do tematických sítí). Dále byly poskytnuty pokyny zeměpisným jednotkám GŘ pro regionální a městskou politiku, viz například: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_fiche_biodiversity_n2000.pdf.

53

Komise by ráda zdůraznila, že časová omezení a omezené zdroje neumožnily použít strukturovaný přístup. Při posuzování operačních programů a programů rozvoje venkova byly vždy použity zvláštní kontrolní seznamy sestavené Generálním ředitelstvím pro životní prostředí, i když příslušné tabulky kvůli časovému omezení a omezeným zdrojům nebyly vždy vyplněny.

Je na místě připomenout, že v krátké lhůtě (v některých případech bylo na jeden program rozvoje venkova vyhrazeno pouze několik dní) bylo sedmi úředníky nebo vnitrostátními odborníky posouzeno 118 programů rozvoje venkova.

54

Akční prioritní rámce i přes kvalitativně nevyrovnanou úroveň poprvé poskytly údaje o nárocích financování sítě Natura 2000. Tyto informace předtím nebyly dostupné a ukázaly se jako velmi užitečné při přidělování podpory pro síť Natura 2000. Akční prioritní rámce byly kromě toho nezřídka využívány k zajištění toho, aby síť Natura 2000 byla patřičně zohledněna v programech spolufinancování. Útvary Komise v tomto ohledu navzdory omezením akčních prioritních rámců vyvinuly značné úsilí.

Členské státy si mohou stanovit priority dle svého uvážení. Neexistuje povinnost vyčleňovat finanční prostředky podle potřeb určených v akčním prioritním rámci.

Ne všechny členské státy (nebo regiony) v případě EZFRV dostatečně upozorňují možné příjemce na opatření k provádění sítě Natura 2000, což často vede k jejich nevyužívání. Vyčleněné prostředky pak také často nejsou vyčerpány a jsou na konci období převedeny na jiná opatření.

55

Viz odpovědi Komise na body 43 a 50.

58

Ze zařazení ochrany a zvyšování biologické rozmanitosti, mimo jiné i v lokalitách Natura 2000, do dílčích priorit rozvoje venkova vyplývá, že k plnění tohoto cíle lze využít jakákoli relevantní opatření. Některá opatření přitom mají větší potenciál, a mohla by tak být lépe uzpůsobena potřebám sítě Natura 2000.

Do agroenvironmentálně-klimatického opatření mohou patřit jak šířeji, tak úžeji zaměřené operace – šířeji zaměřené operace jsou obecné povahy a mají obecný přínos pro životní prostředí, zatímco úžeji zaměřené operace se více soustřeďují na konkrétní potřeby či cíle, jako je například konkrétní stanoviště nebo ptačí druh. Oba druhy operací (šířeji i úžeji zaměřené operace) mohou přispívat k ochraně životního prostředí a jsou zařazovány do programů rozvoje venkova.

59

Určitá podpora z Evropského rybářského fondu byla nicméně poskytnuta příjemcům dotčeným těmito požadavky, což přispělo ke zlepšení způsobu, jakým jsou programy Natura 2000 přijímány ze strany veřejnosti.

Rámeček 10 – První odrážka

Oblast působnosti opatření byla omezena mimo jiné i kvůli rozpočtu programu rozvoje venkova, který je oproti období 2007–2013 nižší.

Rámeček 10 – Druhá odrážka

Komise potvrzuje, že v polském programu rozvoje venkova jsou podporovány pouze farmy o rozloze větší než 1 ha.

Rámeček 10 – Třetí odrážka

Během provádění rumunského programu rozvoje venkova na období 2007–2013 i v okamžiku schvalování programu rozvoje venkova na období 2014–2020 bylo zavedeno jen velmi málo plánů péče o lokality sítě Natura 2000. V agroenvironmentálních opatřeních zaměřených na ptačí druhy, jež jsou uvedena v této zprávě, proto nemohla být předběžně zohledněna dosud nedefinovaná ochranná opatření. Jelikož ochranná opatření dosud chyběla, byla agroenvironmentální opatření navržena tak, aby přinesla široké programy ochrany a pomohla plnit cíle ochrany stanovené na vnitrostátní, unijní i mezinárodní úrovni, dokud nebudou k dispozici plány péče o lokality sítě Natura 2000. Rumunsko v programu rozvoje venkova na období 2014–2020 uvedlo, že po přijetí většího počtu plánů péče o lokality Natura 2000 provede přezkum programů agroenvironmentálně-klimatických opatření a zváží, zda zavede opatření na podporu sítě Natura 2000.

Navržené agroenvironmentální programy však již teď (v balíčku 3.2 týkajícím se ťuhýka menšího a poštolky rudonohé a v obou programových obdobích) obsahují závazky omezit hustotu hospodářských zvířat na pastvinách, sekat porost pouze v určitých obdobích, neprovádět orbu pluhem a nepoužívat těžkou zemědělskou techniku. V jakém měřítku dochází k využívání těchto dobrovolných závazků, závisí pouze na zájmu jednotlivých zemědělců o jejich přijetí.

61

Informace týkající se Rumunska: Z nástroje LIFE byly v Rumunsku spolufinancovány čtyři projekty ochrany medvědů hnědých, z nichž tři byly ukončeny a jeden stále pokračuje. První tři projekty se lišily co do rozsahu a zaměření: 1) konkrétní lokalita Natura 2000 (pohoří Vrancea), 2) všechny lokality Natura 2000 v župě Vrancea a ve dvou sousedních župách, což odpovídá regionální úrovni, 3) stanovení vnitrostátních pravidel ochrany medvědů hnědých (údaje byly shromažďovány a vyhodnocovány na vnitrostátní úrovni). Cílem dosud probíhajícího projektu LIFE13 NAT/RO/1154 je zajistit ochranu populace medvěda hnědého v župě Brašov, tedy v menším měřítku, přičemž projektové činnosti převážně řeší střety medvědů s člověkem. U zmíněných čtyř projektů se liší rozsah a oblasti, a těm také odpovídá rozsah prováděných studií.

62

Ochranné operace orientované na výsledky, jež jsou součástí například agroenvironmentálně-klimatického opatření, jsou ukázkovým příkladem nástroje, který je vhodný pro pojetí „rozpočtu zaměřeného na výsledky“. Větší důraz je kladen na to, aby příjemci k dosažení očekávaných výsledků v konkrétních ekosystémech zapojili vlastní aktivitu a znalosti, místo aby pouze dodržovali předepsané postupy. Pokud jsou operace orientované na výsledky vhodně navrženy a vycházejí z podkladů a správně zvolených ukazatelů, mělo by jejich řízení být snazší než řízení operací, jež jsou založeny na předepsaných řídicích postupech. Náklady na operace orientované na výsledky mohou být vyšší v přípravné fázi (např. následkem určování vhodných a jasných ukazatelů) než ve fázi provádění.

Členské státy již přidělily finanční prostředky na opatření orientovaná na výsledky, která jsou určena pro síť Natura 2000.

Rámeček 12

Několik dalších německých regionů začlenilo agroenvironmentální programy orientované na výsledky do svých programů rozvoje venkova na období 2007–2013 a/nebo 2014–2020.

63

Sledování na programové úrovni u EFRR či FS poskytne údaje o provádění programu a jeho prioritních os a o všech otázkách, které mají dopad na účinnost programu.

64

V období 2007–2013 nebylo v případě EFRR a FS povinné vykazovat ukazatele. V období 2014–2020 byly do nařízení doplněny společné ukazatele výstupů, které se v odpovídajících případech musejí používat za účelem slučování údajů napříč všemi programy – pokud pro opatření programu společný ukazatel výstupů není relevantní, musejí členské státy určit a vykázat jiný ukazatel vhodný pro daný program. Ukazatele výsledků se u EFRR a FS vždy zvolí pro každý program zvlášť.

65

Ukazatele sledování EZFRV (vstupy a výstupy) poskytují podrobný přehled o současných předmětech podpory. Tyto informace jsou doplňovány o hodnocení jednotlivých programů rozvoje venkova, jejichž účelem je zhodnotit účinnost politiky. Komise v roce 2017 vypracuje shrnutí následných hodnocení za období 2007–2013 předložených členskými státy.

Rámeček 14

Viz odpověď Komise na bod 65.

66

Viz odpověď Komise na bod 65.

68

Uvedené fondy disponují zvláštními ukazateli výstupů ke sledování operací podporovaných v rámci sítě Natura 2000. Členské státy měly v termínu do konce roku 2016 předložit následná hodnocení za období 2007–2013, jejichž shrnutí Komise vypracuje v roce 2017.

69

Komise konstatuje, že směrnice o stanovištích výslovně neukládá povinnost zavést plán sledování na úrovni lokality. Souhlasí však s tím, že sledování na úrovni lokality je nezbytné pro hodnocení účinnosti ochranných opatření i pro splnění dalších povinností stanovených touto směrnicí, jako je například povinnost vyloučit poškozování přírodních stanovišť a stanovišť druhů i vyrušování druhů, pro něž jsou tato území určena (čl. 6 odst. 2).

71

Viz odpověď Komise na bod 69.

72

Komise ověřuje, zda byly aktualizovány standardní formuláře údajů (s ohledem na změny údajů o druzích a stanovištích, pro něž jsou tato území určena) nebo zda byly upraveny hranice lokalit, to vše v rámci každoroční aktualizace unijních seznamů lokalit významných pro Společenství a v rámci opětovného posouzení dostatečnosti sítě těchto lokalit. Komise má v úmyslu v roce 2017 provést rozsáhlejší kontrolu.

78

Neexistence „společné“ metody shromažďování údajů není rozhodující a vzhledem k neobyčejně vysoké rozmanitosti druhů, stanovišť a ekologických podmínek v celé EU (na pevnině i na moři) je doslova nemožné (a z ekologického hlediska i neproveditelné) zavést metodologii sledování „vhodnou pro všechny“. Zásadní problém představuje spíše to, že pro mnoho druhů a typů stanovišť v mnoha členských státech chybí inventarizace a plány sledování, které by byly vědecky podložené. Metoda sledování, která je založena na vědeckých poznatcích a přináší vědecky ověřené výsledky, je dostatečnou zárukou, že údaje (např. velikost a vývoj populací) jsou kvalitní a porovnatelné.

Závěry a doporučení

81

Komise se na základě hodnocení v rámci kontroly účelnosti chystá v roce 2017 přijmout akční plán s cílem zlepšit provádění směrnic o ochraně přírody.

Doporučení č. 1 – Dosáhnout plného provedení směrnic o ochraně přírody

a)Komise vítá toto doporučení členským státům.

b)Komise vítá toto doporučení členským státům a konstatuje, že je rovněž nutné zajistit dokončení sítě Natura 2000, a to včetně její mořské složky.

Komise dále konstatuje, že je nezbytné sledovat provádění ochranných opatření.

c)Komise přijímá toto doporučení. Uznává přítomnost jazykových bariér a má v úmyslu vydat pokyny ve všech úředních jazycích. Kvůli omezeným finančním zdrojům však lze pokyny vydávat pouze postupně: v závislosti na daném tématu a při zohlednění nejrozšířenějších jazyků v EU se některé jazyky upřednostní. Klíčové pokyny budou ke dni vydání přeloženy do všech úředních jazyků. Všechny pokyny budou uveřejněny na internetových stránkách Komise. Členské státy zajistí jejich distribuci cílovým skupinám.

83

Co se týče Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS):

–Prostředky přidělované z EFRR a FS v souvislosti se sítí Natura 2000, jež v období 2007–2013 spadaly do kategorie zásahů č. 51 na Podporu biologické rozmanitosti a ochrany přírody (a sítě Natura 2000), se v programovém období 2014–2020 řadí do dvou samostatných kategorií, aby bylo možno lépe odlišit prostředky určené pro síť Natura 2000 od jiné podpory v oblasti biologické rozmanitosti.

–Většina členských států vyčlenila podporu z EFRR a FS na lokality Natura 2000 a obecně na opatření na ochranu biologické rozmanitosti nebo přírody.

–Jsou k dispozici údaje o tom, jaká podpora, a to včetně podpory pro lokality Natura 2000, byla v jednotlivých členských státech z EFRR a FS přidělena na ochranu biologické rozmanitosti nebo přírody (viz také odpověď na bod 41).

V rámci programů rozvoje venkova na období 2014–2020 bylo přiděleno téměř 44 miliard EUR z EZFRV (přibližně 45 %) na prioritu č. 4, která zahrnuje i dílčí prioritu „biologická rozmanitost“ a která přímo i nepřímo podporuje biologickou rozmanitost, ačkoli není možno přesně stanovit, jaká částka byla vyhrazena na řízení sítě Natura 2000. Více než 18 % zemědělské půdy (vedle půdy lesní) je kromě toho pod závazkem obhospodařování podporujícím biologickou rozmanitost, ačkoli nelze přesně určit, jak velké plochy jsou pod tímto závazkem pro účely provádění plánů péče o lokality sítě Natura 2000.

Doporučení č. 2 – Pokrýt a vykázat náklady na síť Natura 2000

a)Komise vítá toto doporučení členským státům.

b)Komise vítá toto doporučení členským státům.

c)Komise vítá toto doporučení členským státům a konstatuje, že je rovněž nutné zajistit dostatečné prostředky na financování sítě Natura 2000 ve stejné výši, jaké dosahují finanční prostředky poskytované Evropskou unií.

d)Komise přijímá toto doporučení. Nebudou tím však dotčeny výsledky nadcházejících jednání o příštím programovém období.

Doporučení č. 3 – Měřit výsledky dosažené v rámci sítě Natura 2000

a)Komise vítá toto doporučení členským státům.

b)Komise přijímá toto doporučení.

Nebudou tím však dotčeny výsledky nadcházejících jednání o příštím programovém období. Komise zváží úpravu stávajících ukazatelů a podle potřeby možnost zavedení nových ukazatelů.

c)Komise vítá toto doporučení členským státům.

QJ-AB-17-036-CS-E    ISSN 1977-5628

Síť Natura 2000 je klíčovým prvkem strategie EU pro zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Její součástí jsou tisíce lokalit, které chrání různá přírodní stanoviště a druhy v celé EU. Jsme si vědomi zásadní úlohy sítě Natura 2000 při ochraně biologické rozmanitosti, avšak při auditu jsme zjistili, že je zapotřebí významného úsilí, aby ambiciózní cíle EU v oblasti ochrany biologické rozmanitosti byly splněny. Členské státy síť nespravovaly příliš dobře, financování EU nebylo dobře mobilizováno a chyběly komplexní informace o její účinnosti. Účetní dvůr proto předkládá řadu doporučení, jak síť realizovat v plném rozsahu, vyjasnit rámec financování a měřit výsledky.