EUROPOS AUDITO RŪMAI

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx

Interneto svetainė: eca.europa.eu

Tviteris: @EUAuditors

Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete. Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).

Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2017

Print | ISBN 978-92-872-6884-6 | ISSN 1831-0885 | doi:10.2865/214267 | QJ-AB-17-036-LT-C
PDF | ISBN 978-92-872-6925-6 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/0172 | QJ-AB-17-036-LT-N
EPUB | ISBN 978-92-872-6913-3 | ISSN 1977-5725 | doi:10.2865/227459 | QJ-AB-17-036-LT-E

© Europos Sąjunga, 2017

Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ

Nemokamų leidinių galite įsigyti:

•vieną egzempliorių:
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);

•daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).

(*)Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).

Parduodamų leidinių galite įsigyti:

•svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

Etapas | Data
APM patvirtinimas / audito pradžia | 2015 7 15
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) | 2016 11 9
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros | 2017 1 11
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis | 2017 2 10

LT | 2017 | Nr. 01

Specialioji ataskaita

Būtina daugiau pastangų
įgyvendinant tinklą
„Natura 2000“, kad
būtų išnaudotos visos
jo galimybės

(vadovaujantis SESV 287 straipsnio 4 dalies antrąja pastraipa)

Audito grupė

Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į neveiksmingumo ar neatitikties teisės aktams rizikas, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.

Šią ataskaitą priėmė Audito Rūmų nario Phil Wynn Owen vadovaujama I audito kolegija, kuri specializuojasi tausaus gamtos išteklių naudojimo srityje. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Nikolaos Milionis, jam padėjo kabineto vadovė Ioulia Papatheodorou, kabineto atašė Kristian Sniter, pagrindinis vadybininkas Colm Friel, užduoties vadovė Emese Fésűs ir užduoties vadovės pavaduotoja Laure Gatter. Audito grupę sudarė Rogelio Abarquero Grossi, Oana Dumitrescu, Florin-Alexandru Farcas, Paulo Faria, Maria Luisa Gómez-Valcárcel, Maria del Carmen Jimenez, Mircea-Cristian Martinescu, Aino Nyholm, Joachim Otto, Zoltán Papp, Anne Poulsen, Bruno Scheckenbach, Matteo Tartaggia, Diana Voinea, Anna Zalega, Dilyanka Zhelezarova ir Paulina Zielinska-Suchecka. Ataskaitą parengti padėjo Michael Pyper.

Iš kairės į dešinę: L. Gatter, P. Zielinska-Suchecka, J. Otto, O. Dumitrescu, C. Friel, F.-A. Farcas, E. Fésűs, M. Pyper, N. Milionis, D. Zhelezarova, A. Zalega.

Turinys

Santrumpos

Terminų žodynėlis

Santrauka

Įvadas

2020 m. ES biologinės įvairovės strategija

Tinklas „Natura 2000“

„Natura 2000“ organizavimas

Įsipareigojimai

Finansavimas

Audito apimtis ir metodas

Pastabos

Valstybės narės tinklą „Natura 2000“ valdė nepakankamai gerai

Nebuvo pakankamai išvystytas valstybių narių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimas

Valstybės narės pernelyg dažnai atidėliojo būtinas išsaugojimo priemones arba jas netinkamai apibrėžė

Aplankytose valstybėse narėse nebuvo tinkamai įvertinti tinklo „Natura 2000“ teritorijoms poveikį darantys projektai

Komisija aktyviai prižiūrėjo „Natura 2000“ įgyvendinimą

Nebuvo tinkamai sutelktos ES lėšos tinklo „Natura 2000“ valdymui remti

Prioritetinių veiksmų programose sudarytas nepatikimas tinklo „Natura 2000“ išlaidų vaizdas

Įvairių ES fondų 2014–2020 m. programavimo dokumentuose atspindimi ne visi prioritetinių veiksmų programose nustatyti poreikiai

ES finansavimo planai buvo nepakankamai pritaikyti tinklo „Natura 2000“ teritorijų tikslams

Stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos buvo nepakankamai tinkamos, kad suteiktų visapusišką informaciją apie tinklo „Natura 2000“ veiksmingumą

Tinklui „Natura 2000“ nebuvo sukurta konkreti veiklos rodiklių sistema

Tinklo „Natura 2000“ stebėjimo planai buvo įgyvendinami netinkamai

Dėl nenuoseklių duomenų ir jų trūkumo buveinių ir rūšių stebėjimas tapo mažiau veiksmingas

Išvados ir rekomendacijos

Priedas

Komisijos atsakymas

Santrumpos

BĮK: Biologinės įvairovės konvencija

BP 7: Mokslinių tyrimų septintoji bendroji programa

BST: bendrijos svarbos teritorijos

BŽŪP: Bendra žemės ūkio politika

EAA: Europos aplinkos agentūra

EJRŽF: Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

ERPF: Europos regioninės plėtros fondas

ES: Europos Sąjunga

ESF: Europos socialinis fondas

EŽF: Europos žuvininkystės fondas

EŽŪFKP: Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai

IRT: Informacinės ir ryšių technologijos

JTBĮK: Jungtinių Tautų Biologinės įvairovės konvencija

KPP: kaimo plėtros programa

LIFE: Aplinkos finansinis instrumentas (L‘Instrument financier pour l‘environnement)

MVĮ: mažos ir vidutinės įmonės

NVO: nevyriausybinė organizacija

PVP: prioritetinių veiksmų programos

REFIT: Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa

SAT: specialios apsaugos teritorijos

SDF: standartinės duomenų formos

SF: Sanglaudos fondas

SST: specialios saugomos teritorijos

TV: tinkamas vertinimas

UNESCO: Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija

VP: veiksmų programos

Terminų žodynėlis

Apsauga: Visuma priemonių, reikalingų išlaikyti natūralias buveines ir laukinių faunos ir floros rūšių populiacijas palankios išsaugojimo būklės arba atstatyti jas iki tokios būklės, kaip apibrėžta Buveinių direktyvoje¹.

Bendrijos svarbos teritorija (BST): Tai teritorija, kuri labai padeda išlaikyti Buveinių direktyvoje minimos natūralios buveinės gerą išsaugojimo būklę arba ją atkurti. BST taip pat gali labai sustiprinti tinklo „Natura 2000“ suderinamumą ir / arba padėti išlaikyti biologinę įvairovę susijusiame biogeografiniame regione ar regionuose.

Biologinė įvairovė: Jungtinių Tautų Biologinės įvairovės konvencijos (JTBĮK) 2 straipsnyje nurodyta, kad biologinė įvairovė reiškia „visų gyvų organizmų, įskaitant antžemines, jūros ir kitų vandenų ekosistemas ir ekologinius kompleksus, kurių dalis jie yra, paplitimą; ši sąvoka jungia rūšių, tarprūšinę ir ekosistemų įvairovę“.

Blogėjimas: Buveinių direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje ir Paukščių direktyvos 4 straipsnio 4 dalyje nurodoma, kad valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, siekdamos išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, o taip pat rūšių trikdymo tinklo „Natura 2000“ teritorijose.

Didelės apimties projektai: Didelės apimties projektai paprastai yra didelės apimties infrastruktūros projektai, susiję su transporto, aplinkos ir kitais sektoriais, pavyzdžiui, kultūros, švietimo, energetikos ar informacinių ir ryšių technologijų (IRT). Kai tokių projektų, remiamų per Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) ir / arba Sanglaudos fondą (SF), 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu bendros sąnaudos sudarė daugiau kaip 25 milijonus eurų aplinkos srityje ir daugiau kaip 50 milijonų eurų kitose srityse, juos vertino ir konkretų sprendimą dėl jų priėmė Europos Komisija. Prieš patvirtinant didelės apimties projektą, išnagrinėjamas jo suderinamumas su kitomis ES politikos sritimis (įskaitant „Natura 2000“). 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisijai tą daryti padeda nepriklausomi ekspertai.

Gamtos būklės ataskaita: Kas šešerius metus valstybės narės privalo Europos Komisijai pateikti ataskaitą apie jų teritorijoje esančių rūšių ir buveinių, saugomų pagal Gamtos direktyvas², išsaugojimo būklę. Tada Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros, sujungia visus duomenis, kad pamatytų, kokia šių teritorijų būklė visoje ES. Rezultatai paskelbiami Komisijos pranešime „ES gamtos būklė“.

Išsaugojimo priemonės ir valdymo planai: Išsaugojimo priemonės – tai teigiamos, aktyvios priemonės, kuriomis siekiama padėti pasiekti gerą rūšių ar buveinių išsaugojimo būklę tam tikroje teritorijoje. Nors nėra privalomi, valdymo planai yra dažniausiai naudojama priemonė, nustatant teritorijos išsaugojimo tikslus ir jiems pasiekti būtinas priemones.

Išsaugojimo tikslai: Išsaugojimo tikslas – tai bendras tikslas, nustatytas rūšims ir / arba buveinių tipams, kuriems yra paskirta teritorija, kad ši teritorija galėtų padėti išlaikyti arba pasiekti palankią šių buveinių ir rūšių išsaugojimo būklę nacionaliniu, biogeografiniu arba ES lygmenimis.

Kompensacinės priemonės: Specifinės projekto ar plano priemonės, kuriomis siekiama kompensuoti jo neigiamą poveikį atitinkamoms rūšims ar buveinei, kad būtų išlaikytas bendras ekologinis tinklo „Natura 2000“ suderinamumas. Kompensacinių priemonių imamasi nepriklausomai nuo paties projekto (įskaitant bet kokias susijusias mažinimo priemones) ir jos naudojamos tik kaip kraštutinės priemonės, jei kitos direktyvoje numatytos apsauginės priemonės yra neveiksmingos ir jei, nepaisant projekto ar plano neigiamo poveikio tinklo „Natura 2000“ teritorijai, buvo leista jį vykdyti³.

„Natura 2000“: Didžiausias pasaulyje vientisas ekologinis saugomų teritorijų tinklas, kuris apima 18 % visos ES sausumos ir dideles jūrų teritorijas. „Natura 2000“ yra pagrindinis ES strategijos elementas, kuriuo siekiama stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir užtikrinti ekosistemos funkcijas iki 2020 m.⁴ Šio tinklo tikslas – palaikyti natūralių buveinių tipus ir rūšis susijusiose buveinėse arba atitinkamai atkurti jų gerą išsaugojimo būklę jų natūralaus paplitimo arealo ribose⁵.

Natūralios buveinės: Sausumos arba vandens plotai su jiems būdingais geografiniais, abiotiniais ir biotiniais, visiškai natūraliais ar pusiau natūraliais požymiais⁶.

Pažeidimo nagrinėjimo procedūra: Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 258 straipsnyje Komisijai, kaip Sutarčių sergėtojai, suteikiamas įgaliojimas imtis teisinių veiksmų prieš valstybę narę, kuri nesilaiko savo įsipareigojimų pagal ES teisę.

Poveikio mažinimo priemonės: Priemonės, kuriomis siekiama sumažinti ar netgi panaikinti plano arba projekto tikėtiną neigiamą poveikį teritorijai. Šios priemonės yra būtina plano arba projekto dalis⁷.

Prioritetinių veiksmų programa (PVP): Planavimo priemonė, būtina pagal Buveinių direktyvos 8 straipsnio 4 dalį. Pagrindinis jos tikslas – integruotai apžvelgti priemones, kurių reikia tinklui „Natura 2000“ įgyvendinti, susiejant jas su atitinkamais ES fondais ir nurodant jų finansavimo poreikius⁸.

Programa REFIT ir tinkamumo patikra: Vykdydama savo pažangiojo reglamentavimo politiką, Komisija inicijavo Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT). Ja siekiama supaprastinti ES teisės aktus ir sumažinti reglamentavimo išlaidas, taip kuriant aiškią, stabilią ir prognozuojamą reglamentavimo sistemą. Per pirmuosius šios programos etapus Komisija peržiūrėjo visus susijusius ES teisės aktus ir sprendė dėl tolesnių veiksmų, vienas iš kurių yra „tinkamumo patikra“, apimanti visapusišką politikos vertinimą, siekiant įvertinti, ar konkretaus politikos sektoriaus reglamentavimo sistema „atitinka savo paskirtį“.

Rūšies išsaugojimo būklė: Buveinių direktyvos 1 straipsnio i punkte nustatyta, kad rūšies išsaugojimo būklė reiškia „atitinkamą rūšį veikiančių reiškinių visumą, galinti neigiamai paveikti jos populiacijos ilgalaikį paplitimą ir gausą“ tam tikroje teritorijoje. Rūšies išsaugojimo būklė laikoma „gera“, kai:

οatitinkamos rūšies populiacijos pokyčių duomenys rodo, kad ji pati pajėgi ilgą laiką išlikti kaip gyvybingas jos natūraliosios buveinės komponentas, ir

οrūšies natūralaus paplitimo arealas nemažėja ir nėra tikėtina, kad bus sumažintas ateityje, ir

οyra ir tikriausiai bus pakankamai didelė buveinė, kurioje jos populiacija galės išlikti ilgą laiką.

Speciali apsaugos teritorija (SAT): Valstybių narių pagal Paukščių direktyvos 4 straipsnį nustatyta sausumos arba vandens teritorija, kurioje taikomos specialios išsaugojimo priemonės konkrečioms paukščių rūšims ir jų buveinėms apsaugoti.

Speciali saugoma teritorija (SST): Bendrijos svarbos teritorija, kurią nustatė valstybės narės ir kurioje yra taikomos išsaugojimo priemonės, skirtos išlaikyti ar atstatyti natūralių buveinių ir / arba rūšių populiacijų, kurioms teritorija yra įsteigta, gerą išsaugojimo būklę.

Standartinė duomenų forma (SDF): Pagal Buveinių direktyvos 4 straipsnio 1 dalį parengta forma, siekiant parengti Bendrijos svarbos teritorijų sąrašą. Formoje, susitarus su valstybėmis narėmis, Komisijos nurodytu formatu įrašoma informacija apie kiekvieną teritoriją, įskaitant teritorijos žemėlapį, jos pavadinimą, vietą, dydį ir duomenis iš nacionalinių valdžios institucijų vertinimo dėl teritorijos santykinės svarbos rūšims ir buveinėms, kurioms taikoma ši direktyva.

Tinkamas vertinimas: Buveinių direktyvos 6 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad bet kokiems planams ir projektams, galintiems turėti reikšmingą poveikį kuriai nors teritorijai, turi būti atliekamas tinkamas padarinių šios teritorijos išsaugojimo tikslams vertinimas.

11992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos 1 straipsnis (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

2 Vadovaujantis 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (Paukščių direktyva) (OL L 20, 2010 1 26, p. 7) 12 straipsniu ir Buveinių direktyvos 17 straipsniu.

3 Rekomendacinis dokumentas dėl Buveinių direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 4 dalies, 2007/2012 m., Europos Komisija.

4 Specialioji ataskaita Nr. 12/2014“ Ar įgyvendinant ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. ERPF veiksmingai finansuoja projektus, tiesiogiai skatinančius bioįvairovę?“ (http://eca.europa.eu).

5 Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnis.

6 Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio b punktas.

7 Rekomendacinis dokumentas dėl Buveinių direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 4 dalies.

82011 m. gruodžio 12 d. SEC(2011) 1573 final, „Natura 2000“ finansavimas – investavimas į „Natura 2000“: Nauda gamtai ir žmonėms“, p. 11.

Santrauka

I

Bioįvairovės nykimas yra viena pagrindinių su aplinka susijusių problemų Europos Sąjungoje. Paukščių ir Buveinių direktyvomis įsteigtas tinklas „Natura 2000“ yra pagrindinis ES strategijos „Europa 2020“ elementas, skirtas stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir gerinti buveinių bei rūšių būklę. Šiomis direktyvomis nustatomos sąlygos bendrai gamtos apsaugos sistemai visose valstybėse narėse. Tinklą „Natura 2000“ sudaro daugiau nei 18 % ES sausumos ir apie 6 % ES jūrų ploto ir jis apima daugiau kaip 27 000 teritorijų visoje Europoje, kuriose saugomos įvairios buveinės ir rūšys. „Natura 2000“ teritorijose nėra uždrausta socialinė ir ekonominė veikla, tačiau valstybės narės privalo užtikrinti kelią teritorijų niokojimui ir imtis reikiamų išsaugojimo priemonių, leidžiančių išlaikyti saugomas rūšis ir buveines tinkamos išsaugojimo būklės ar jas atstatyti iki tokios būklės.

II

Mūsų Audito tikslas buvo atsakyti į klausimą, „Ar tinklas „Natura 2000“ buvo tinkamai įgyvendinamas?“ Taip pat reikėjo ištirti, ar tinklas buvo tinkamai valdomas, finansuojamas ir stebimas. Auditą atlikome Komisijoje ir penkiose valstybėse narėse, apimančiose didžiąją dalį Europos biogeografinių regionų. Apsilankėme 24-iose „Natura 2000“ teritorijose, apklausėme valstybes nares ir konsultavomės su įvairiomis suinteresuotųjų subjektų grupėmis.

III

Pripažindami didelę tinklo „Natura 2000“ svarbą saugant biologinę įvairovę, padarėme išvadą, kad įgyvendindamos tinklą „Natura 2000“ Komisija ir valstybės narės neišnaudojo visų jo galimybių. Siekiant geriau įgyvendinti ambicingus ES 2020 m. bioįvairovės strategijos tikslus, būtina reikšminga valstybių narių pažanga ir didesnės Komisijos pastangos.

IV

Valstybės narės tinklą „Natura 2000“ valdė nepakankamai gerai. Nepakankamai tinkamai buvo parengtas atitinkamų institucijų, suinteresuotųjų subjektų ir valstybių narių veiklos koordinavimas. Būtinos išsaugojimo priemonės pernelyg dažnai buvo atidėliojamos arba netinkamai apibrėžtos. Aplankytose valstybėse narėse nebuvo tinkamai įvertinti tinklo „Natura 2000“ teritorijoms poveikį turintys projektai. Nors Komisija aktyviai prižiūrėjo, kaip valstybės narės įgyvendina tinklą „Natura 2000“, buvo galimybių pagerinti jos rekomendacijų valstybėms narėms sklaidą. Komisija išnagrinėjo daugybę su „Natura 2000“ susijusių skundų – paprastai juos išspręsdavo kartu su valstybėmis narėmis, tačiau prireikus taikydavo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą.

V

ES lėšos nebuvo tinkamai sutelktos tinklo „Natura 2000“ valdymui remti. Tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimą ES finansavo iš esamų ES fondų. Šių fondų naudojimas tinklui finansuoti yra valstybių narių kompetencija. Nustatėme, kad trūksta patikimos informacijos apie tinklo išlaidas ir apie jo finansavimo poreikius iš ES biudžeto. Prioritetinių veiksmų programose (PVP) nepakankamai gerai atspindimas faktinis ES finansavimas iki 2013 m. ir 2014–2020 m. planuojamos paskirti lėšos. Teritorijos lygmeniu valdymo planuose retai buvo pateiktas išsamus išlaidų vertinimas. 2014–2020 m. įvairių ES fondų, naudojamų tinklui finansuoti (visų pirma EŽŪFKP ir ERPF), programavimo dokumentuose nebuvo išsamiai nurodyti finansavimo poreikiai, o Komisija nešalino šių trūkumų struktūrizuotai. ES finansavimo planas buvo nepakankamai pritaikytas tinklo „Natura 2000“ teritorijų tikslams.

VI

„Natura 2000“ stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos buvo nevisiškai tinkamos, kad suteiktų visapusišką informaciją apie tinklo veiksmingumą. Nebuvo jokios konkrečios tinklo finansavimo ES lėšomis veiksmingumo rodiklių sistemos. Finansavimo programos lygmeniu (pavyzdžiui, EŽŪFKP) rodikliai buvo, bet jie buvo susiję su bendraisiais biologinės įvairovės tikslais ir buvo labiau orientuoti į išdirbius, o ne į tinklo „Natura 2000“ išsaugojimo rezultatus. Teritorijų lygmeniu teritorijos valdymo dokumentuose dažnai trūko stebėjimo planų, o tais atvejais, kai tokie planai dokumentuose buvo, jie buvo nepakankamai išsamūs arba juose nebuvo vykdymo terminų. Standartinės duomenų formos, kuriose yra pagrindiniai duomenys apie teritorijos ypatybes, paprastai po stebėjimo veiklos nebuvo atnaujinamos. Valstybių narių pateikti duomenys, skelbiami Komisijos periodinėje „Gamtos būklės“ ataskaitoje, parodė išsaugojimo būklės tendencijas, bet dažnai buvo neišsamūs ir todėl vis dar sunkiai palyginami.

VII

Pateikiame kelias rekomendacijas Komisijai ir valstybėms narėms, kuriomis siekiama padėti visiškai įgyvendinti Gamtos direktyvas, paaiškinti „Natura 2000“ finansavimo ir apskaitos sistemą ir geriau įvertinti tinklu „Natura 2000“ pasiektus rezultatus.

Įvadas

2020 m. ES biologinės įvairovės strategija

01

Biologinė įvairovė arba bioįvairovė reiškia gyvybės įvairovę Žemėje. Bioįvairovė yra būtina siekiant išsaugoti sveikas ekosistemas, kurios suteikia mūsų geram gyvenimui būtinus pagrindinius gamtos išteklius ir paslaugas. 2011 m. gegužės mėn. Europos Komisija priėmė strategiją, kuria siekiama „iki 2020 m. sustabdyti ES bioįvairovės nykimą bei ekosistemų funkcijų blogėjimą ir jas kuo labiau atkurti, kartu intensyvinant Europos Sąjungos veiksmus siekiant užkirsti kelią visuotiniam bioįvairovės nykimui“⁹. Ši strategija buvo priimta po to, kai, net ir turint išsamų veiksmų planą, ES nepavyko pasiekti savo 2010 m. bioįvairovės tikslo. 2020 m. ES biologinės įvairovės strategija atitinka 2010 m. kovo mėn. dešimtojoje Nagojos Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje ES lyderių prisiimtus įsipareigojimus¹⁰.

02

Kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – iki 2020 m. sustabdyti bioįvairovės nykimą Europoje, ES biologinės įvairovės strategijoje buvo nustatyti šeši bendrieji tikslai, apimantys 20 veiksmų. Mūsų ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama pirmajam tikslui, susijusiam su tinklu „Natura 2000“ ir visišku Paukščių¹¹ ir Buveinių¹² direktyvų, plačiai žinomų kaip Gamtos direktyvos, įgyvendinimu. Šiose direktyvose nustatyta, kad tinklas „Natura 2000“ yra „vientisas specialių saugomų teritorijų Europos ekologinis tinklas“¹³, skirtas sudaryti sąlygas išsaugoti, o kur reikia, – atstatyti iki geros išsaugojimo būklės natūralių buveinių tipus ir rūšių buveines jų natūraliame paplitimo areale. 2020 m. ES biologinės įvairovės strategijos pirmuoju tikslu siekiama „sustabdyti visų rūšių ir buveinių, kurioms taikomi ES gamtos srities teisės aktai, būklės blogėjimą ir pasiekti pastebimą ir išmatuojamą jų būklės pagerėjimą, kad, palyginti su dabartiniais vertinimais, iki 2020 m.: i) 100 % daugiau buveinių ir 50 % daugiau rūšių, įvertintų pagal Buveinių direktyvą, būtų geresnės išsaugojimo būklės; ir ii) 50 % daugiau rūšių, įvertintų pagal Paukščių direktyvą, būtų stabilios arba geresnės būklės.“ Šį pirmąjį tikslą sudaro keturi veiksmai:

οbaigti kurti tinklą „Natura 2000“ ir užtikrinti tinkamą jo valdymą;

οužtikrinti tinkamą „Natura 2000“ teritorijų finansavimą;

οgeriau informuoti suinteresuotąsias šalis, didinti jų vaidmenį ir užtikrinti geresnę teisės aktų įgyvendinimo kontrolę;

οpagerinti ir supaprastinti stebėjimą ir ataskaitų teikimą.

03

2015 m. spalio mėn. Komisijos paskelbtoje ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūroje padaryta išvada, kad, nors nuo 2011 m. daug pasiekta įgyvendinant 1 tikslo veiksmus, svarbiausi iššūkiai vis dar yra tinklo „Natura 2000“ jūrinio elemento užbaigimas, veiksmingo „Natura 2000“ teritorijų valdymo užtikrinimas ir būtinų lėšų tinklui „Natura 2000“ finansuoti užtikrinimas.

04

Be to, savo paskutinėje ataskaitoje dėl rūšių ir buveinių tipų¹⁴, kuriems taikomos Paukščių ir Buveinių direktyvos, būklės ir tendencijų, Komisija padarė šias išvadas: „Esama aiškių požymių, rodančių, kad tinklas „Natura 2000“ atlieka svarbų vaidmenį stabilizuojant nepalankios apsaugos būklės buveines ir rūšis, ypač ten, kur tinkamu mastu įgyvendinamos būtinos išsaugojimo priemonės. […] Tačiau bendra rūšių ir buveinių būklė 2007–2012 m. laikotarpiu ES iš esmės nepasikeitė – daugeliui buveinių ir rūšių būdinga nepalanki apsaugos būklė, o didelė jų dalis toliau nyksta“.

05

Vykdydama savo Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT), 2014 m. vasario mėn. Komisija paskelbė „tinkamumo patikrą“, kad įvertintų gamtos teisės aktų veiksmingumą ir reikalingumą. 2015 m. lapkričio 20 d. Komisija surengė konferenciją, kurioje konsultantai pateikė savo preliminariai nustatytus faktus¹⁵, tačiau iki mūsų audito pabaigos 2016 m. rugsėjo mėn. Komisijos tinkamumo patikra dar nebuvo baigta. Šio projekto išvadose nurodyta, kad, nors įgyvendinant „Natura 2000“ pasiekta reikšminga pažanga, reikalinga didesnė pažanga tokiose srityse, kaip išsaugojimo priemonių ir atitinkamų finansavimo priemonių kūrimas.

Tinklas „Natura 2000“

06

Tinklas „Natura 2000“¹⁶ yra svarbiausia ES biologinės įvairovės strategijos dalis. Paukščių ir Buveinių direktyvomis numatoma bendra ES sistema, nustatanti gamtos apsaugos standartus visose valstybėse narėse. Šį tinklą sudaro Bendrijos svarbos teritorijos, kurias valstybės narės turi nustatyti kaip specialias saugomas teritorijas ne vėliau kaip per šešerius metus nuo jų pripažinimo Bendrijos svarbos teritorijomis pagal Buveinių direktyvą. Jis taip pat apima pagal Paukščių direktyvą klasifikuojamas specialios apsaugos teritorijas. „Natura 2000“ tinklas apima daugiau kaip 18 % ES sausumos ir apie 6 % ES jūrų ploto. Jį sudaro daugiau kaip 27 000 teritorijų (žr. 1 langelį), kurios užima daugiau kaip 1 milijoną kvadratinių kilometrų sausumos ir vandens¹⁷ (žr. 1 diagramą)

1 diagrama

„Natura 2000“ teritorijos visoje ES

Pastaba. Ataskaitinis laikotarpis (2012 m.) neapima teritorijų, kurios buvo įtrauktos 2013 m. Kroatijai įstojus į ES.

Šaltinis: Europos aplinkos agentūra, „ES gamtos būklė“, techninė ataskaita Nr. 2/2015, p. 120.

1 langelis

Kas yra „Natura 2000“ teritorijos?

Europoje sutinkama didelė klimato, kraštovaizdžių ir kultūrinių augalų įvairovė, kitaip sakant – didelė bioįvairovė. Šią įvairovę apima Europos teritorijų tinklas „Natura 2000“, kur yra saugomos Europos Sąjungos natūralios buveinės ir rūšys. Šiame tinkle saugoma apie 230 natūralių buveinių tipų ir beveik 1 200 gyvūnų ir augalų rūšių, kurios pripažintos svarbiomis visai Europai, taip pat apie 200 paukščių rūšių. „Natura 2000“ teritorijos savo dydžiu ir ypatumais gali smarkiai įvairuoti: nuo mažų teritorijų požeminėse olose iki kelis šimtus tūkstančių miško hektarų užimančių didžiųjų teritorijų, nuo uostų iki natūralių gamtinių zonų ir dirbamų teritorijų, buvusių atvirųjų kasyklų ir karinių bazių.

Daugelis teritorijų yra saugomos ir pagal Paukščių direktyvą, ir pagal Buveinių direktyvą, taip pat didelė dalis saugoma ir pagal nacionalinę ar tarptautinę teritorijos paskirtį, pvz., nacionaliniai parkai ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) biosferos draustiniai.

46 % „Natura 2000“ tinklo sudaro miškai, 38 % žemės ūkio ekosistemos ir 11 % pievų ekosistemos, 16 % viržynų ir krūmynų ekosistemos, 11 % šlapynės ir ežerai; dalį tinklo taip pat sudaro upių ir pakrančių ekosistemos¹⁸. Daugiau informacijos apie teritorijų skaičių ir plotą kiekvienoje valstybėje narėje yra pateikta priedo 1 lentelėje.

1 paveikslas. Šikšnosparnių buveinės

2 paveikslas. Lokių buveinės

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, šikšnosparnių buveinė 1 teritorijoje Lenkijoje ir rudieji lokiai 3 teritorijoje Rumunijoje.

„Natura 2000“ organizavimas

Įsipareigojimai

07

Komisija prižiūri, kaip valstybės narės įgyvendina Paukščių ir Buveinių direktyvas. Tvirtindama valstybių narių finansavimo programas 2014–2020 m. laikotarpio finansavimui iš ES fondų, ji patikrino, kokiu mastu siūlomos priemonės ir finansavimas yra suderinami su tinklo „Natura 2000“ poreikiais ir tikslais, aprašytais prioritetinių veiksmų programose (PVP). Komisija skelbia rekomendacinius dokumentus, kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti tinklą „Natura 2000“. Ji organizuoja biogeografinį procesą – bendradarbiavimo forumą, apimantį įvairius biogeografinius regionus¹⁹ (žr. 2 diagramą) ir įvairius teorinius ir praktinius seminarus bei vykdo bendradarbiavimo veiklą. Komisija taip pat sprendžia skundus dėl šių direktyvų įgyvendinimo ir teritorijų valdymo valstybėse narėse. Jei valstybė narė nesilaiko įsipareigojimų pagal Gamtos direktyvas, Komisija gali prieš tą valstybę narę pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą.

08

Techninę ir mokslinę paramą, nustatant „Natura 2000“ teritorijas ir teikiant informaciją apie tinklą per „Natura 2000“ informacijos portalą (duomenų bazę, kurioje standartinėse duomenų formose (SDF) laikoma informacija apie konkrečias teritorijas), Komisijai teikia Europos aplinkos agentūra (EAA) ir jos Europos biologinės įvairovės teminis centras. 2015 m. EAA paskelbė savo antrąją Gamtos būklės ataskaitą, kurioje apžvelgė 2007–2012 m. šešerių metų laikotarpį. Šioje ataskaitoje²⁰, kuri grindžiama informacija, oficialiai gauta iš valstybių narių pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį ir Paukščių direktyvos 12 straipsnį, pateikiama išsami šiose direktyvose nurodytų saugomų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklės ir tendencijų apžvalga. Agentūra bendradarbiauja su kitais ekspertais iš Komisijos ir valstybių narių, kad parengtų ataskaitų teikimo rekomendacijas.

2 diagrama

Biogeografiniai regionai Europoje

Šaltinis: Europos aplinkos agentūra (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/biogeographical-regions-in-europe-1).

09

Už „Natura 2000“ teritorijų tinklo sukūrimą, valdymą ir finansavimą atsako valstybės narės. Jos taip pat privalo nustatyti ir įgyvendinti išsaugojimo priemones, skirtas išlaikyti ar atstatyti gerą saugomų buveinių ir rūšių išsaugojimo būklę. Šiomis priemonėmis taip pat turi būti užkertamas kelias veiksmams, kuriais galėtų būti labai sutrikdytos nustatytoje teritorijoje saugomos rūšys arba pakenkta jų buveinėms. Už buveinių ir rūšių išsaugojimo būklės stebėjimą atsako nacionalinės institucijos (pavyzdžiui, Prancūzijoje, Rumunijoje ir Lenkijoje) arba ši atsakomybė pavedama regioninėms institucijoms (pavyzdžiui, taip yra Vokietijoje ir Ispanijoje).

10

Bet kokis projektas, kuris vienas arba kartu su kitais projektais („suminis poveikis“) gali daryti reikšmingą poveikį „Natura 2000“ teritorijai, turi būti tinkamai įvertintas²¹, kad būtų nustatyti jo padariniai tam tikrai teritorijai, atsižvelgiant į tos teritorijos išsaugojimo tikslus. Projektas paprastai apima neigiamo poveikio aplinkai mažinimo priemones, kurios yra nagrinėjamos atliekant vertinimą. Kompetentingos institucijos gali pritarti projektui, kai įsitikina, kad jis neturės neigiamo poveikio susijusios teritorijos vientisumui.

3 nuotrauka. Poveikio laukinei gyvūnijai mažinimo priemonė

Šaltinis: Europos Audito Rūmai: poveikio mažinimo priemonė, sudaranti galimybę laukiniams gyvūnams praeiti po greitkeliu, pavyzdys, 2 teritorija, Rumunija.

11

Išskirtinėmis aplinkybėmis net ir po neigiamo vertinimo planą ar projektą gali būti leista vykdyti, jei nėra alternatyvių sprendimų ir planas arba projektas laikomas svarbiu viešuoju interesu. Tokiais atvejais valstybė narė turi imtis atitinkamų kompensacinių poveikį aplinkai mažinančių priemonių ir užtikrinti, kad būtų apsaugotas bendras tinklo „Natura 2000“ suderinamumas. Ji taip pat turėtų informuoti Komisiją apie taikomas kompensacines priemones.

12

Iš esmės Komisija negali daryti įtakos tvirtinant projektus, išskyrus didelės apimties projektų atveju, kai juos bendrai finansuoja ES, nes dėl jų valstybės narės Komisijai turi pateikti pasiūlymus²². Didelės apimties projektai paprastai yra didelės apimties infrastruktūros projektai, susiję su transporto, aplinkos ir kitomis sritimis kaip antai kultūros, švietimo, energetikos ir pan. Kai tokių projektų, remiamų per Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) ir / arba Sanglaudos fondą (SF), 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu bendros sąnaudos sudarė daugiau kaip 25 milijonus eurų aplinkos srityje ir daugiau kaip 50 milijonų eurų paramos kitose srityse, juos vertino ir konkretų sprendimą dėl jų priėmė Europos Komisija. Prieš patvirtinant didelės apimties projektus, turi būti patikrintas jų suderinamumas su kitomis ES politikos sritimis, įskaitant „Natura 2000“. Komisija taip pat vertina į projektą įtrauktas specialias priemones, kurios sušvelnintų arba panaikintų neigiamą poveikį „Natura 2000“ teritorijoms. Komisija gali vykdyti šių poveikio mažinimo priemonių įgyvendinimo pažangos stebėjimo patikras. Pasiūlymai turi apimti didelės apimties projekto poveikio aplinkai analizę, įskaitant su „Natura 2000“ susijusius aspektus. Komisija įvertina didelės apimties projektą, atsižvelgdama į jo suderinamumą su atitinkamos veiksmų programos prioritetais, jo indėlį siekiant šių prioritetų tikslų ir jo suderinamumą su kitomis ES politikos sritimis.

Finansavimas

13

ES nuosekliai laikėsi požiūrio, kad tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimui finansuoti²³ turi būti naudojami esami ES fondai (visų pirma iš Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir struktūriniai bei sanglaudos fondai²⁴), o ne kuriamos specialios finansavimo priemonės (taip pat žr. priedo 5 lentelę). Įvairiose sektorių finansavimo programose nėra skirta lėšų „Natura 2000“, bet yra galimybių „Natura 2000“ remti pagal kiekvieną atitinkamą ES fondą²⁵. Išimtis yra finansinė priemonė LIFE²⁶ (taikoma nuo 1993 m.), kuri, nors nedidelės apimties, bet apima konkrečiai įvairiems „Natura 2000“ veiksmams skirtas lėšas. Šią priemonę tiesiogiai valdo Komisija. „Natura 2000“ teritorijas taip pat tiesiogiai finansuoja valstybės narės, tarptautiniai paramos teikėjai ir privatieji fondai. 2010 m.²⁷ Komisijos užsakytoje ataskaitoje buvo įvertinta, kad bendros metinės tinklo „Natura 2000“ valdymo išlaidos siekia 5,8 milijardo eurų. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu ES finansavo mažiau nei 20 % šios sumos²⁸.

14

Valstybės narės, padedamos Komisijos, parengė prioritetinių veiksmų programas (PVP), kurios yra strateginio planavimo priemonės, skirtos nustatyti „Natura 2000“ finansavimo poreikius ir prioritetus nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu ir palengvinti jų integravimą į įvairias ES finansavimo priemones. PVP buvo skirtos padėti valstybėms narėms parengti savo strateginius ir programavimo dokumentus (pavyzdžiui, partnerystės sutartis, kaimo plėtros programas ir veiksmų programas) ir padėti jas suderinti su „Natura 2000“ finansavimu.

15

Pirmoji PVP buvo parengta 2012 m. Komisija valstybėms narėms pateikė iš dalies pagal turimą informaciją užpildytus PVP šablonus ir paprašė, kad valstybės narės patikrintų duomenis ir juos papildytų. Susitartas PVP šablonas apėmė bendrąjį tinklo aprašymą valstybės narės regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu, buveinių ir rūšių būklės aprašymą ir administracinių susitarimų dėl tinklo valdymo aprašymą. Svarbi PVP dalis buvo skirta esamai valstybės narės ES lėšų naudojimo patirčiai, kad būtų galima apžvelgti šių lėšų svarbą investicijoms į „Natura 2000“ 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Valstybės narės taip pat turėjo nustatyti 2014–2020 m. laikotarpio strateginius išsaugojimo tikslus ir atitinkamas pagrindines priemones šiems prioritetams pasiekti bei nurodyti vykdytinus stebėjimo ir vertinimo susitarimus.

92011 m. gegužės 3 d. COM(2011) 244 final, „Bioįvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas: ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“, p. 2.

10 Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos dešimtajame susitikime priimtas sprendimas, X/2. 2011–2020 m. strateginis biologinės įvairovės išsaugojimo planas ir Aiči biologinės įvairovės tikslai, UNEP/CBD/COP/DEC/X/2, 2010 m. spalio 29 d.

11 Direktyva 2009/147/EB.

12 Direktyva 92/43/EEB.

13 Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnis.

142015 m. gegužės 20 d. COM(2015) 219 final, „Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui, Gamtos padėtis Europos Sąjungoje“. Šioje ataskaitoje apibendrinama išsami Europos aplinkos agentūros ataskaita: EAA techninė ataskaita Nr. 2/2015 – ES gamtos būklė: 2007–2012 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai (http://www.eea.europa.eu/publications/state-of-nature-in-the-eu).

15 Vertinamasis tyrimas, padedantis atlikti Paukščių ir Buveinių direktyvų tinkamumo patikrą, PROJEKTAS – gautos išvados 2015 m. lapkričio 20 d. tinkamumo patikros konferencijai.

16 Šioje atskaitoje, terminas „Natura 2000“ reiškia tinklo „Natura 2000“ teritorijas, nurodytas Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnio 1 dalyje.

17 Europos Komisija. „Natura 2000“ barometras, 2016 m. liepos mėn.

18 EAA ataskaita Nr. 5/2012 „Saugomų Europos teritorijų apžvalga“, p. 77 (http://www.eea.europa.eu/publications/protected-areas-in-europe-2012). Atkreipiame dėmesį, kad įvairios ekosistemų klasės gali dubliuotis. Pavyzdžiui, kai kurios pievų ekosistemos tuo pat metu yra ir žemės ūkio ekosistemos. Tai reiškia, kad paprastai sudėjus, kai kurie plotai būtų skaičiuojami dukart.

19 Europoje yra 11 pripažintų biogeografinių regionų, iš kurių 9 yra Europos Sąjungoje. Šie regionai naudojami buveinių tipams ir rūšims, gyvenančioms panašiomis sąlygomis skirtingose šalyse, apibūdinti: tai Alpinis, Anatolijos, Arkties, Atlantinis, Juodosios jūros, Borealinis, Kontinentinis, Makaronezijos, Viduržemio jūros, Panoninis ir Stepių regionai.

20 EAA techninė ataskaita Nr. 2/2015. Komisija šios ataskaitos suvestinę pateikė savo pačios „Gamtos būklės“ ataskaitoje.

21 Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 dalis.

22 ERPF ir Sanglaudos fondui 2007–2013 m. laikotarpiui remiantis 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (OL L 210, 2006 7 31, p. 25) 39 ir 40 straipsniais ir 2014–2020 m. laikotarpiui remiantis 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320) 100–103 straipsniais.

232004 m. liepos 15 d. COM(2004) 431 final, „Natura 2000“ finansavimas“ ir SEC(2011) 1573 final.

24 Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Sanglaudos fondas (SF), Europos socialinis fondas (ESF).

25„Žemės ūkio finansavimas pagal antrąjį BŽŪP ramstį daugumoje šalių yra svarbiausias „Natura 2000“ rėmimo šaltinis.“ SEC(2011) 1573 final, p. 6.

26 Programa LIFE – tai ES finansinė priemonė, kuria visoje ES remiami aplinkos, gamtos išsaugojimo ir klimato kaitos srities projektai.

27„Su tinklu „Natura 2000“ susijusios išlaidos ir socialinė bei ekonominė nauda“, Europos aplinkos politikos institutas, p. 1.

28 Kettunen, M., Baldock, D., Gantioler, S., Carter, O., Torkler, P., Arroyo Schnell, A., Baumueller, A., Gerritsen, E., Rayment, M., Daly, E., ir Pieterse, M. 2011. „ES finansinės priemonės bendro „Natura 2000“ finansavimo susitarimų vertinimas. Projektas Europos Komisijai – galutinė ataskaita“, Europos aplinkos politikos institutas, Briuselis, Belgija, p. 5.

Audito apimtis ir metodas

16

Priimdami sprendimą dėl audito apimties ir metodo, atsižvelgėme į veiksmus, kurie nustatyti pagal Biologinės įvairovės strategijos ES 2020 1 tikslą įgyvendinti Gamtos direktyvas (žr. 2 dalį). Audito tikslas buvo atsakyti į klausimą, „Ar tinklas „Natura 2000“ buvo tinkamai įgyvendinamas?“ Po to pagrindinis audito klausimas buvo išskaidytas į šiuos tris konkrečius klausimus:

a)Ar tinklas „Natura 2000“ buvo tinkamai valdomas? Siekdami atsakyti į šį klausimą, vertinome, ar valstybės narės ėmėsi būtinų išsaugojimo priemonių ir ar buvo taikomos tinkamos procedūros, kad būtų išvengta teritorijų būklės blogėjimo, ir ar buvo nustatytos kompensavimo dėl būklės blogėjimo priemonės. Komisijos lygmeniu peržiūrėjome Komisijos pateiktas rekomendacijas, poveikį „Natura 2000“ teritorijoms turinčių didelės apimties projektų vertinimo procedūras ir skundų nagrinėjimo procedūras.

b)Ar „Natura 2000“ buvo tinkamai finansuojamas? Nagrinėjome „Natura 2000“ teritorijų finansavimo projektą ir esamų lėšų panaudojimą 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, taip pat tikrinome su PVP susietas planuojamas paskirstyti lėšas 2014–2020 m. laikotarpiui. Daugiausia dėmesio skyrėme išsiaiškinti, kaip „Natura 2000“ buvo integruota į kitas politikos priemones ir ar finansuojamos priemonės buvo tinkamai derinamos ir pritaikomos tinklo poreikiams.

c)Ar „Natura 2000“ buvo tinkamai stebimas? Ištyrėme įvairias valstybių narių ir Komisijos turimas stebėjimo priemones ir kaip jomis buvo naudojamasi. Įvertinome veiksmingumo rodiklių sistemas, teritorijų stebėjimo tvarką ir ataskaitų apie buveines ir rūšis teikimo sistemą.

17

Daugiausia dėmesio skyrėme bendrai įgyvendinimo sistemai, o ne atskirose teritorijose pasiektiems išsaugojimo rezultatams. Auditą atlikome Komisijos ir valstybių narių lygmenimis. Gavome įrodymų iš penkių valstybių narių (Prancūzijos²⁹, Vokietijos³⁰, Ispanijos³¹, Lenkijos ir Rumunijos), kuriose yra aštuoni iš devynių ES biogeografinų regionų³². Aplankėme šių valstybių narių valdžios institucijas ir 24 „Natura 2000“ teritorijas. Taip pat susitikome su įvairių suinteresuotųjų subjektų, visų pirma ūkininkų organizacijų ir aplinkosaugos nevyriausybinių organizacijų (NVO), atstovais.

18

Be to, išsiuntėme klausimynus į visas kitas (23) valstybes nares, kad gautume informacijos apie jų „Natura 2000“ teritorijų valdymo sistemas ir viešąjį finansavimą.

29 Aukštutinė Normandija, Žemutinė Normandija, Langedokas-Rusijonas.

30 Šlėzvigas-Holšteinas ir Bavarija.

31 Asturija, Madridas, Valensija ir Kanarų salos.

32 Audito metu buvo tiriamos valstybės narės, kurios turi teritorijų Alpių regione, Atlanto regione, Juodosios jūros regione, Kontinentiniame regione, Makaronezijos regione, Viduržemio jūros regione, Panoniniame regione ir Stepių regione. Neaplankėme valstybės narės, turinčios teritoriją Borealiniame regione.

Pastabos

Valstybės narės tinklą „Natura 2000“ valdė nepakankamai gerai

19

„Natura 2000“ įgyvendinimui yra būtinas griežtas įvairių valstybės narės kompetentingų institucijų ir daugybės suinteresuotųjų subjektų koordinavimas. Būtina laiku priimti išsaugojimo priemones, skirtas palaikyti ar atkurti buveines bei jų florą ir fauną, ir šios priemonės turi būti pakankamai konkrečios, kad jas būtų galima veiksmingai įgyvendinti. Atsižvelgiant į teritorijos išsaugojimo tikslus, būtina kruopščiai įvertinti planuojamus projektus, kurie gali turėti reikšmingą poveikį nustatytai „Natura 2000“ teritorijai³³. Kai projektą, net ir žinant apie jo galimą neigiamą poveikį, „Natura 2000“ teritorijoje būtina vykdyti, reikia imtis atitinkamų kompensacinių priemonių. ES lygmeniu Komisija turi skatinti valstybes nares (teikdama gaires, ir prireikus, užtikrindama teisės aktų vykdymą) veiksmingai įgyvendinti direktyvas.

Nebuvo pakankamai išvystytas valstybių narių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimas

20

Valdant tinklą „Natura 2000“ dalyvauja daug įvairių sektorių. Visų pirma tai aplinkos, žemės ūkio, miestų planavimo, pramonės vystymo ir turizmo sektoriai. Sėkmingam „Natura 2000“ įgyvendinimui yra būtinas veiksmingas įvairių sektorių veiklos koordinavimas. Išsiaiškinome, kad visose mūsų aplankytose valstybėse narėse buvo sukurta tinklo „Natura 2000“ valdymo struktūra. Tačiau daugumoje mūsų aplankytų valstybių narių, pasitaikė nepakankamo koordinavimo tarp atsakingų institucijų atvejų, kaip parodyta 2 langelyje.

2 langelis

Nepakankamas valdžios institucijų koordinavimas audituotose valstybėse narėse

Rumunijoje „Natura 2000“ planavimas ir finansavimas nacionaliniu lygmeniu yra pakankamai gerai koordinuojamas, tačiau būtina gerinti teritorijos vadovų, valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų (pavyzdžiui, žemės savininkų) bendradarbiavimą ir bendravimą regioniniu ir vietos lygmeniu, kad būtų užtikrintas veiksmingas „Natura 2000“ įgyvendinimas. Pavyzdžiui, kelioms teritorijoms dar nepaskirta valdymo institucija, trūko procedūrų, skirtų atsižvelgti į „Natura 2000“ planuojant miestus, ir buvo atvejų, kai buvo dubliuojamos vietos valdžios institucijų priežiūros atsakomybės sritys.

Prancūzijoje buvo koordinavimo problemų tarp aplinkos institucijų, atsakingų už „Natura 2000“, ir už didžiausią ES finansavimo dalį, kuri naudojama „Natura 2000“ teritorijoms remti, atsakingų žemės ūkio institucijų. Aplinkos institucijos turėjo mažai informacijos apie žemės ūkio institucijų agrarinės aplinkosaugos priemonių įgyvendinimą, pavyzdžiui, apie susijusių ūkininkų ir teritorijų skaičių, priemonių tipus ir „Natura 2000“ teritorijoms išleistų viešųjų lėšų kiekį.

21

Svarbu, kad planuojant ir įgyvendinant „Natura 2000“ teritorijų išsaugojimo priemones, dalyvautų pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, visų pirma žemės naudotojai bei žemės savininkai, tam, kad galėtų suprasti ir remti atitinkamus išsaugojimo tikslus. Valstybės narės rengė gebėjimų stiprinimo užsiėmimus, daugiausia mokymo kursų forma nacionaliniu ir vietos lygmeniu. Prancūzijoje nustatėme gerosios patirties pavyzdį, kai buvo konsultuojamasi su vietos gyventojais (žr. 3 langelį). Tačiau kitose mūsų aplankytose valstybėse narėse³⁴ nebuvo sukurta veiksmingų kanalų, kuriais būtų nuolatos konsultuojamasi ir bendraujama su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais.

3 langelis

Gerosios patirties, kai buvo konsultuojamasi su vietos žemės naudotojais ir gyventojais, pavyzdys

Prancūzijoje kiekvieną „Natura 2000“ teritoriją valdė iniciatyvinis komitetas; į jį buvo įtraukti viešojo sektoriaus, regioninės valdžios institucijų, bendruomenės ir verslo asociacijų, išsaugojimo organizacijų, žemės naudotojų organizacijų ir kitų organizacijų atstovai. Suinteresuotieji subjektai jautė atsakomybę už „Natura 2000“ tikslus, nes su jais buvo konsultuojamasi iniciatyviniuose komitetuose.

22

Buveinės ir rūšys nepriklauso nuo regionų ar valstybių sienų. Siekiant palaikyti arba atkurti išsaugojimo būklę, reikia sukurti gerai tarpusavyje sujungtų teritorijų tinklą, todėl yra būtinas tarpvalstybinis bendradarbiavimas. Nacionaliniu lygmeniu nepakako struktūrų tokiam bendradarbiavimui skatinti ir stigo procedūrų, kurias taikant būtų galima dvišaliu pagrindu informuoti kaimynines šalis apie galimas teritorijas arba projektus, kuriems galėtų reikėti vertinimo (žr. 28 dalį). Tačiau vietos lygmeniu buvo keli geri ES tarpvalstybinio bendradarbiavimo atvejai, kuriems buvo suteiktas ES finansavimas, kaip pateikta 4 langelyje.

4 langelis

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo vietos lygmeniu aplankytose valstybėse narėse pavyzdžiai

Prancūzijoje vienos iš mūsų aplankytų teritorijų vadovai 2007–2013 m. laikotarpiu bendradarbiavo su savo kolegomis iš Ispanijos, kai buvo vykdomas projektas POCTEFA³⁵, kuris buvo bendrai finansuojamas iš ERPF lėšų.

Lenkijoje, vykdant ERPF projektą dėl kurtinių ir tetervinų apsaugos Vakarų Karpatuose, buvo vykdomas tarpvalstybinis bendradarbiavimas su Slovakija.

Rumunija dalyvavo keliuose LIFE projektuose, kuriais buvo siekiama išsaugoti tam tikras rūšis; tuose projektuose taip pat dalyvavo kaimyninės šalys – Vengrija ir Bulgarija.

Valstybės narės pernelyg dažnai atidėliojo būtinas išsaugojimo priemones arba jas netinkamai apibrėžė

23

Komisijai patvirtinus Bendrijos svarbos teritoriją, valstybės narės per šešerius metus turėtų tai teritorijai nustatyti specialios saugomos teritorijos statusą ir taikyti atitinkamas išsaugojimo priemones visoms toje teritorijoje esančioms saugomoms buveinėms ir rūšims³⁶. Panaši apsaugos tvarka nustatyta ir Paukščių direktyvoje (žr. 6 dalį). Išsaugojimo priemonės gali būti pateikiamos kaip valdymo planas, kuriame nustatomi teritorijos išsaugojimo tikslai ir priemonės, reikalingos tiems tikslams pasiekti³⁷.

24

Daugumoje valstybių narių buvo labai vėluojama teritorijoms suteikti specialių saugomų teritorijų statusą. Komisija pranešė, kad iš 22 419 Bendrijos svarbos teritorijų, kurios buvo 2010 m. sausio mėn., 2016 m. sausio mėn., t. y. praėjus šešerių metų terminui, trečdaliui nebuvo nustatytas specialios saugomos teritorijos statusas. Trys valstybės narės³⁸ iki šiol nėra laiku nustačiusios nė vienos specialios saugomos teritorijos (žr. priedo 2 lentelę).

25

Nustatėme, kad išsaugojimo priemones vėluojama priimti visose penkiose audituotose valstybėse narėse. Iš 24 audituotų teritorijų išsaugojimo priemonės per šešerius metus nuo teritorijos nustatymo buvo priimtos tik dėl aštuonių teritorijų. Viena teritorija Ispanijoje, kuriai vis dar nėra tinkamų išsaugojimo priemonių, buvo nustatyta dar XX a. dešimtajame dešimtmetyje. Pavėluotai priėmus būtinas priemones, yra didelė tikimybė, kad bus pakenkta šių teritorijų išsaugojimo būklei ir bendram Direktyvos tikslų įvykdymui. Be to, peržiūrėta nedaug valdymo planų, nors kai kurie iš jų buvo parengti daugiau nei prieš dešimt metų iki mūsų audito (taip pat žr. priedo 3 lentelę).

26

Išsaugojimo priemonės turi būti susijusios su atitinkamai teritorijai nustatytais išsaugojimo tikslais. Tačiau mūsų aplankytose valstybėse narėse (išskyrus Lenkiją), išsaugojimo tikslai dažnai buvo nepakankamai konkretūs ir nebuvo apibrėžti kiekybiškai. Tai paaiškina, kodėl tose pačiose keturiose valstybėse narėse³⁹ taip pat ir valdymo planuose nurodytos išsaugojimo priemonės nebuvo tiksliai apibrėžtos ir retai turėjo jų įgyvendinimo orientyrus (žr. 5 langelį).

5 langelis

Nepakankamai konkrečių išsaugojimo tikslų ir priemonių pavyzdžiai

Ispanijoje vienos iš audituotų teritorijų valdymo plane buvo nustatyti bendro pobūdžio išsaugojimo tikslai, kuriuose nebuvo nurodyta nei kiekvienos saugomos rūšies tikslinė populiacija, nei atitinkamas laikotarpis.

Pagal šiuos tikslus nustatytos išsaugojimo priemonės taip pat buvo netikslios. Štai vienas iš pavyzdžių: „žemės ūkio ir aplinkos subsidijomis turi būti remiama aplinkos apsaugos ir išsaugojimo tikslus atitinkanti žemės ūkio praktika“.

Esant tokiems bendro pobūdžio tikslams ir priemonėms, buvo sudėtinga įvertinti jų rezultatus.

27

Taip pat aiškinomės, ar 24 mūsų aplankytose teritorijose yra valdymo planai ir ar jie buvo įgyvendinami. Nustatėme, kad valdymo planus turėjo tik 12 teritorijų ir trijose iš jų šie planai dar nebuvo pradėti įgyvendinti, o kitose keturiose jie buvo įgyvendinti tik iš dalies (žr. priedo 3 lentelę)

Aplankytose valstybėse narėse nebuvo tinkamai įvertinti tinklo „Natura 2000“ teritorijoms poveikį darantys projektai

28

Buveinių direktyvos 6 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad bet kokiam projektui, kuris gali turėti reikšmingą poveikį „Natura 2000“ teritorijai, turi būti atliekamas tinkamas vertinimas atsižvelgiant į tos teritorijos apsaugos tikslus (žr. 10 dalį). Peržiūrėjome valstybėse narėse taikomas šių vertinimų sistemas ir ištyrėme 47 projektus, kuriems buvo reikalingi tokie vertinimai. Du iš šių projektų po vertinimo nebuvo patvirtinti.

4 nuotrauka. Teritorija, kurioje turi būti atliktas tinkamas vertinimas

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, miesto pakrantės teritorija, kurioje turi būti vykdomi tinkami vertinimai, 5 teritorija, Ispanija.

29

Visos aplankytos valstybės narės sukūrė sistemas šiems vertinimams atlikti, kad būtų galima įvertinti projektus, kurie gali daryti poveikį „Natura 2000“ teritorijoms. Tačiau mes nustatėme, kad 34-iais iš 47-jų atvejų šie vertinimai nebuvo nuosekliai ir iki galo įvykdyti, o dar šešiais atvejais pateikta dokumentacija buvo nepakankama, kad galima būtų spręsti apie vertinimus (žr. priedo 4 lentelę). Dažniausi trūkumai buvo susiję su tuo, kad vertinant nebuvo nagrinėjamas poveikis visoms rūšims ir buveinėms, vertinimas buvo nepakankamai gerai užregistruotas dokumentuose arba vertinimus vykdė netinkamos kvalifikacijos darbuotojai (žr. pavyzdį 6 langelyje).

6 langelis

Netinkamų vertinimo procedūrų pavyzdys

Rumunijoje vykdomas projektas buvo susijęs su grūdų saugyklos statybomis. Leidimas buvo išduotas nustačius tam tikras sąlygas, įskaitant sąlygas dėl poveikio mažinimo priemonių. Tačiau šios sąlygos nebuvo suderintos su išsaugojimo priemonėmis, kurios apėmė net mažiausios apimties statybų ir mechanizmų skleidžiamo triukšmo draudimą.

30

Svarbiausias dalykas vykdant „tinkamą vertinimą“ – kitų projektų suminio poveikio⁴⁰ įvertinimas. Iš mūsų 47 atvejų imties nustatėme, kad 32 atvejais valstybės narės nesugebėjo tinkamai įvertinti suminio poveikio ir nepakankamai atsižvelgė į kitus kaimynystėje vykdomų projektų vertinimus. Atliekant patikrinimus, kartais nebuvo atsižvelgiama į tai, ar yra suminis poveikis, o kartais patikrinimai buvo nepakankamai kruopštūs. Todėl iškilo rizika nenustatyti galimo poveikio „Natura 2000“ teritorijoms (žr. 7 langelį).

7 langelis

Suminis poveikis, į kurį neatsižvelgta tvirtinant projektus

Vokietijoje vienas iš mūsų tirtų vertinimų buvo susijęs su kurortinio miestelio statyba. Projektas buvo patvirtintas, nors vietos aplinkos institucijoms kėlė nerimą galimas šio projekto poveikis teritorijai, visų pirma – atsižvelgiant į suminį naujo jūros tilto ir atitinkamai papildomai išaugusio atostogautojų skaičiaus poveikį.

Rumunijoje vienas iš mūsų tirtų vertinimų buvo susijęs su karjero įrengimu. Vietos aplinkos institucija leido vykdyti projektą, nepaisant to, kad anksčiau ta pati institucija panašaus projekto atveju nusprendė suteikti leidimą tik su sąlyga, jog 20 km upės vagos atkarpai leidžiami ne daugiau kaip du karjerai. Mes nustatėme, kad toje teritorijoje jau buvo beveik penki tokie projektai palei 12–15 km upės vagos atkarpą.

31

Tačiau pavyko nustatyti ir gerosios patirties pavyzdžių, kai valstybės narės atsižvelgė į suminį projektų poveikį „Natura 2000“ teritorijoms, kaip yra paaiškinta 8 langelyje.

8 langelis

Bavarijoje sukurta duomenų bazė suminiam poveikiui vertinti

Visi atitinkami vertinimai dėl „Natura 2000“ teritorijos buvo registruojami centrinėje duomenų bazėje, kuria gali naudotis viešojo sektoriaus institucijos. Ši duomenų bazė leidžia lengviau nustatyti kurie projektai gali turėti suminį poveikį. Su tokia teritorija susijusius duomenis galima išrinkti ir pateikti privatiesiems subjektams jų prašymu, pavyzdžiui, inžinierių biurams arba architektams.

32

Į projektą paprastai yra įtraukiamos poveikio mažinimo priemonės, kad būtų apribotas jo neigiamas poveikis aplinkai. Kompetentingos institucijos taip pat gali pareikalauti įtraukti tokias priemones, kaip sąlygą leisti vykdyti projektą. Abiem atvejais jos yra svarbi projekto patvirtinimo sąlyga, todėl turėtų būti stebima, kaip šios priemonės yra faktiškai įgyvendinamos. Iš penkių mūsų aplankytų valstybių narių, Lenkijoje ir Rumunijoje nebuvo tikrinama, kaip įgyvendinamos poveikio mažinimo priemonės, kad būtų sumažintas projektų poveikis aplinkai „Natura 2000“ teritorijoje. Nevykdant tokių patikrinimų, nebuvo įmanoma įsitikinti, kad tokios priemonės iš tikrųjų buvo įgyvendintos. Pavyzdžiui, atvykę patikrinti vienos teritorijos Lenkijoje, nustatėme, kad aplinkos institucijų reikalaujama poveikio mažinimo priemonė – pasodinti medžius – nebuvo įgyvendinta.

33

Kompensacinės priemonės yra reikalingos tada, kai projektą, kuris daro neigiamą poveikį „Natura 2000“ teritorijai, būtina vykdyti dėl viešojo intereso ir dėl to, kad nėra alternatyvių sprendinių (žr. 11 dalį). Tokiais atvejais valstybė narė privalo informuoti Komisiją. Nė vieno aplankytose valstybėse narėse tikrinto projekto atveju kompensacinės priemonės nebuvo taikytos. Nuo 2007 m. iki audito vykdymo laiko kompensacinių priemonių, apie kurias informavo valstybės narės, skaičius buvo labai skirtingas. Palyginti su tūkstančiais „Natura 2000“ teritorijų (žr. priedo 1 lentelę), Prancūzija pranešė tris, Vokietija 63, Lenkija aštuonias, Rumunija tris ir Ispanija 11 kompensacinių priemonių. Tai parodė, kad audituotose valstybėse narėse buvo skirtingai suvokiama, kaip šias priemones reikia praktiškai taikyti.

34

Valstybės narės taip pat privalo iš anksto informuoti Komisiją apie didelės apimties projektus, finansuojamus iš struktūrinių fondų (žr. 12 dalį). Peržiūrėję 12 didelės apimties projektų, nustatėme, kad Komisija patikrino visus projektų, kurie daro poveikį „Natura 2000“ teritorijoms, pasiūlymus ir dažnai reikalavo pateikti paaiškinimus dėl su aplinka susijusių klausimų⁴¹.

Komisija aktyviai prižiūrėjo „Natura 2000“ įgyvendinimą

35

Siekdama padėti valstybėms narėms tinkamai įgyvendinti „Natura 2000“, Komisija parengė aktualius ir išsamius rekomendacinius dokumentus⁴² apie pagrindinius Gamtos direktyvų aspektus, taip pat ir konkretiems sektoriams⁴³. Audito vizitų metu nustatėme, kad valstybėse narėse Komisijos rekomendaciniai dokumentai nebuvo plačiai naudojami teritorijoms valdyti. Tačiau į mūsų klausimyne valstybėms narėms pateiktą klausimą apie Komisijos rekomendacijas, dauguma jų⁴⁴ nurodė, kad jos pageidautų papildomų rekomendacijų.

36

2012 m. Europos Komisija pradėjo „Natura 2000“ biogeografinį procesą – bendradarbiavimo ir jungimosi į tinklą mechanizmą, apimantį praktinius seminarus ir užsiėmimus, skirtus pagerinti tinklo „Natura 2000“ valdymo koordinavimą. Seminarai ir prie jų pridedami dokumentai daugiausiai buvo parengti anglų kalba. Tai sutrukdė tam tikroms valstybėms narėms dalyvauti ir sulėtino rezultatų sklaidą ir jų panaudojimą, visų pirma teritorijos lygmeniu.

37

Įgyvendinant Gamtos direktyvas buvo gauta daug skundų. 2009 m. Komisija sukūrė centrinį registrą visiems ES piliečių ir organizacijų skundams ir pasiteiravimams registruoti. Nuo direktyvų įsigaliojimo 1981 m. iki mūsų audito Komisija užregistravo daugiau kaip 4 000 galimų Sąjungos gamtos teisės aktų pažeidimų. Dauguma skundų (79 %) buvo išspręsti nepereinant į tolesnius procedūros etapus. Kitais atvejais Komisijai teko išsamiau patyrinėti bylą ir paprašyti, kad skundo pateikėjas ir / arba valstybė narė pateiktų papildomų paaiškinimų.

38

Komisija gali pradėti pažeidimo procedūrą prieš valstybę narę, kuri neįvykdė įsipareigojimų pagal Gamtos direktyvas (žr. 7 dalį). Vadovaujantis keliais Komisijos šaltiniais⁴⁵, nuo 1981 m. su Gamtos direktyvomis susijusių atvejų skaičius yra didžiausias aplinkos sektoriuje ir sudaro apie 30 %.

39

Kaip išankstinė pažeidimo nagrinėjimo procedūra 2008 m. buvo įvesta „ES bandomoji schema“. Ši schema apima neformalų ir dvišalį dialogą tarp Komisijos ir valstybių narių institucijų teisingo ES teisės perkėlimo ar taikymo klausimais. Komisija naudoja ES bandomąją schemą kai reikalauja paaiškinimų iš valstybių narių dėl pastarųjų faktinės teisinės pozicijos šiais klausimais. Nuo 2008 m. buvo pradėtos 554 ES bandomosios bylos, susijusios su Gamtos direktyvomis, iš kurių 78 (14 %) tapo pagrindu pradėti oficialias pažeidimo nagrinėjimo procedūras. 2008 m. įvedus ES bandomąsias schemas, padidėjo efektyvumas ir sumažėjo pažeidimų atvejų, nes pažeidimo nagrinėjimo procedūra buvo pradedama tik tais atvejais, kurių nepavyko išspręsti per šį dialogą su atitinkama valstybe nare (žr. 3 diagramą).

3 diagrama

Per metus pradėtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, susijusių su Gamtos direktyvomis, skaičius, palyginti su Teisingumo Teismui perduotų pažeidimų bylų skaičiumi

Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, pagrįsta Europos Komisijos pateiktais duomenimis.

Nebuvo tinkamai sutelktos ES lėšos tinklo „Natura 2000“ valdymui remti

40

„Natura 2000“ finansavimas yra įtrauktas į ES fondus, kuriuose gamtos apsauga yra tik vienas iš daugelio tikslų. Valstybės narės parengia prioritetinių veiksmų programas (PVP), kad nustatytų „Natura 2000“ tinklo poreikius ir užtikrintų, kad jie būtų suderinti su atitinkamu ES finansavimu (žr. 13–15 dalis). Šie poreikiai vėliau turi būti integruoti į valstybių narių pasiūlytą programavimo dokumentą, skirtą kiekvienai skirtingai ES finansavimo priemonei septyneriems programavimo laikotarpio metams. Konkretūs „Natura 2000“ teritorijų poreikiai taip pat turi būti atspindėti finansuojamose priemonėse ir projektuose.

Prioritetinių veiksmų programose sudarytas nepatikimas tinklo „Natura 2000“ išlaidų vaizdas

Nėra patikimų „Natura 2000“ tinklui 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu panaudotų ES lėšų įverčių

41

Nors apie kai kurias konkrečias priemones buvo pateikta informacija, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui nebuvo patikimų ir palyginamų konsoliduotų finansavimo įverčių, susijusių su „Natura 2000“ įgyvendinimu: informacija apie įvairių ES programų įgyvendinimą nesuteikia Komisijai galimybės stebėti „Natura 2000“ skirtų ES lėšų sumos ir ši informacija nebuvo pateikta per PVP. Valstybių narių pateiktuose duomenyse buvo daug trūkumų. Tinkamumo patikrą patvirtinantis tyrimas atskleidžia panašias problemas (žr. 5 dalį).

42

2007–2013 m. laikotarpiu, be LIFE fondo, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) turėjo tik tinklui „Natura 2000“ skirtų specialių priemonių (213 priemonė – „„Natura 2000“ mokėjimai“ ir 224 priemonė „Miško „Natura 2000“ mokėjimai“), nekalbant apie kitas priemones, kuriomis gali naudotis tinklas „Natura 2000“. Tačiau 213 ir 224 priemonėmis buvo pasinaudota tik ribota apimtimi. Penkiose aplankytose valstybėse narėse jas naudojo tik Šlėzvigo-Holšteino ir Bavarijos žemės bei Ispanijos Asturijos autonominė sritis.

43

ES finansavimu taip pat remiamos aplinkosauginės priemonės, kurios nėra skirtos konkrečiai „Natura 2000“ teritorijoms. Tačiau jos yra svarbus tinklo finansavimo šaltinis. Dėl atsiskaitymo už faktines išlaidas trūkumų, dažnai buvo sunku atskirti paramą tinklui „Natura 2000“ nuo paramos kitiems aplinkos apsaugos veiksmams.

44

Tyrimo metu taip pat patvirtinome, kad trūksta nuoseklios ir palyginamos informacijos apie 2007–2013 m. programavimo laikotarpio tikslines viešąsias išlaidas tinklui „Natura 2000“, įskaitant ES finansavimą. Visos valstybės narės, išskyrus Švediją, mūsų apklausoje pranešė apie viešąsias išlaidas tinklui „Natura 2000“. Kiekvienais metais buvo informuota apie ES išlaidas, siekiančias nuo 400 milijonų eurų (2007 m.) iki 2 milijardų eurų (2013 m.). Ne visos valstybės narės galėjo pateikti duomenis apie visus fondus (žr. 1 lentelę). Daugiau kaip 90 % apklausoje pateiktų išlaidų buvo pagal ERPF, EŽŪFKP ir LIFE.

2014–2020 m. programavimo laikotarpio finansavimo poreikis buvo įvertintas netiksliai ir neišsamiai

45

PVP buvo ne tik nagrinėjama valstybių narių ES finansavimo panaudojimo patirtis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, bet ir įtraukti būsimų finansavimo poreikių įverčiai, visų pirma atsižvelgiant į 2014–2020 m. programavimo laikotarpį. Nustatėme, kad labai skiriasi valstybių narių PVP įverčių kokybė. Trys valstybės narės nepateikė savo PVP⁴⁶, o šešios valstybės narės⁴⁷ nepateikė savo finansavimo poreikių įverčių (nei PVP, nei atsakymuose į mūsų apklausą). Aplankytose valstybėse narėse šie PVP pateikti finansavimo poreikių įverčiai buvo neišsamūs ir netikslūs (žr. 9 langelį). Komisija tik iš dalies įvertino PVP ir aplankytose šalyse, išskyrus Ispaniją, oficialiai neatsižvelgė į šiuos vertinimus.

9 langelis

Neišsamaus išlaidų įvertinimo nacionaliniu lygmeniu Lenkijoje pavyzdys

Lenkijoje PVP išlaidų įverčiai buvo pagrįsti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu biologinės įvairovės apsaugai panaudotų nacionalinių ir ES lėšų suma. Jie apėmė tik tas teritorijas, kurioms buvo parengti valdymo planai. Audito metu tokius planus turėjo tik 44 % teritorijų. Kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu bendrai iš ES fondų finansuojamos apsaugos priemonės bus įgyvendinamos kur kas platesnėje teritorijoje, PVP buvo pateiktos netiksliai įvertintos išlaidos ir gali būti, kad atsiras finansavimo spragų.

1 lentelė

Informacija apie 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, pateikta mūsų apklausoje

Valstybė narė / Fondo pavadinimas | EŽŪFKP | ERPF | EŽF² | LIFE | ESF³ | Sanglauda | 7BP⁴ | Nacionalinės | Kita
Belgija | X | X | X | X |  |  |  | X |
Bulgarija | X | X |  |  |  |  |  |  |
Čekija | X | X |  | X |  |  |  | X | X
Danija | X |  | X | X |  |  |  | X |
Vokietija | X | X | X | X |  |  |  |  |
Estija | X | X | X | X | X | X |  | X |
Airija | X | X |  |  |  |  |  |  |
Graikija |  | X |  | X |  | X |  | X |
Ispanija | X | X | X | X | X | X |  | X |
Prancūzija | X | X | X | X |  |  |  |  |
Kroatija |  |  |  |  |  |  |  | X | X
Italija | X | X | X | X |  | X |  | X | X
Kipras |  |  |  | X |  |  |  | X |
Latvija | X | X |  | X | X | X |  | X | X
Lietuva | X | X | X | X | X |  |  | X | X
Liuksemburgas | X |  |  | X |  |  |  | X |
Vengrija | X | X |  | X | X |  |  |  |
Мalta | X | X |  | X |  | X |  | X | X
Nyderlandai | X | X |  | X |  |  | X | X | X
Austrija | X | X |  | X |  |  |  | X |
Lenkija | X | X | X | X |  |  | X |  | X
Portugalija | X | X |  | X |  |  | X | X |
Rumunija | X | X |  | X |  |  |  |  |
Slovėnija | X | X |  |  |  |  |  |  | X
Slovakija | X | X |  | X |  |  |  |  | X
Suomija |  | X |  | X |  |  | X |  |
Švedija¹ | X |  |  |  |  |  |  |  |
Jungtinė Karalystė | X |  |  | X |  |  |  |  |
Iš viso | 24 | 22 | 9 | 23 | 5 | 6 | 4 | 16 | 10

1 Nors Švedija nurodė, kad EŽŪFKP lėšomis yra finansuojama „Natura 2000“, ji negalėjo pateikti skaičių.

2 Europos žuvininkystės fondas.

3 Europos socialinis fondas.

4 Septintoji pagrindų programa moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai.

Pastaba. Tuščias langelis reiškia, kad valstybė narė nepateikė duomenų apie atitinkamą fondą.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė.

46

Apklausoje uždavėme valstybėms narėms klausimą, ar apskaičiuoti „Natura 2000“ finansavimo poreikiai atitiko esamas lėšas. Atsakydamos 17 valstybių narių⁴⁸ deklaravo, kad lėšų trūko, tačiau tik trys valstybės narės⁴⁹ pateikė faktinę tokio trūkumo sumą.

47

Panašiai ir vietos lygmeniu (teritorijos, valdžios institucijos) tinklo „Natura 2000“ valdymo išlaidos dažnai buvo įvertintos netiksliai ir neapėmė visos veiklos (pavyzdžiui, teritorijų nustatymo išlaidų, valdymo planavimo, buveinių valdymo ir investicinių išlaidų). Tik Lenkija parengė išsamius valdymo planuose numatytų veiksmų įgyvendinimo išlaidų įverčius. Keturiose kitose audituotose valstybėse narėse teritorijų valdymo dokumentuose nebuvo pateikta pakankamai tikslios ar aktualios informacijos apie išteklius, kurių reikia išsaugojimo priemonėms įgyvendinti. Be to, šiose keturiose valstybėse narėse dauguma atvejų nebuvo tiksliai nurodyti galimi finansavimo šaltiniai. Šie trūkumai gali lemti neefektyvų valdymo planavimą ir neveiksmingą turimų lėšų programavimą.

Įvairių ES fondų 2014–2020 m. programavimo dokumentuose atspindimi ne visi prioritetinių veiksmų programose nustatyti poreikiai

48

Valstybės narės buvo paragintos pateikti savo PVP 2012 m., kad jos būtų parengtos pakankamai anksti prieš 2014–2020 m. programavimo laikotarpio veiksmų programų ir kaimo plėtros programų pateikimą (žr. 15 dalį). Todėl finansavimo įsipareigojimai buvo nustatyti kai buvo tvirtinamos atitinkamos ES finansavimo programos.

49

„Natura 2000“ buvo tik vienas iš daugelio šių programų tikslų. Kadangi paprastai įvairiose programose nebuvo skirta lėšų tinklui „Natura 2000“, Komisijai nėra lengva įvertinti, ar 2014–2020 m. programavimo dokumentuose valstybių narių pasiūlytame lėšų paskirstyme buvo tinkamai atsižvelgta į PVP apskaičiuotas tinklo valdymo išlaidas. Aplinkos ir biologinės įvairovės priemonėse ne visada nurodoma, kokia apimtimi jos taikomos „Natura 2000“ teritorijoms (žr. 43 dalį).

50

ERPF 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu įtraukė naują specialiai tinklui „Natura 2000“ skirtą kategoriją (086) ir išlaikė bioįvairovei skirtą kategoriją, pagal kurią taip pat gali būti finansuojamas „Natura 2000 (085). Penkios valstybės narės⁵⁰ neplanuoja naudoti 086 kategorijos ir visos, išskyrus vieną, planuoja naudoti 085 kategoriją. „Telkimo pagal temas“ reikalavimas reiškė, kad nuo 80 % iki 50 % ERPF lėšų atitinkamai labiau ir mažiau išsivysčiusiems regionams turėjo būti panaudota veiksmams, susijusiems su moksliniais tyrimais ir inovacijomis, MVĮ⁵¹, konkurencingumu, mažaangle ekonomika bei informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT). Bioįvairovė, kaip politikos pasirinkimas, nebuvo įtraukta į telkimą pagal temas.

51

Valstybėse narėse, kurių veiksmų programos (VP) ir kaimo plėtros programos (RPP) buvo suskirstytos pagal regionus⁵², o PVP buvo rengiamos nacionaliniu lygmeniu, nebuvo įmanoma įvertinti, ar tikslai ir planuojamas lėšų panaudojimas atitinka PVP. Įgyvendinimo būdas įvairiuose regionuose irgi skyrėsi, todėl buvo sudėtinga apžvelgti suderinamumą ir nuoseklumą.

52

Tvirtinant VP ir KPP bendradarbiauja įvairūs generaliniai direktoratai⁵³. Aplinkos generalinis direktoratas tikrina šių dokumentų suderinamumą su ES aplinkos politika, prioritetais ir tikslais, įskaitant „Natura 2000“, ir teikia pastabas kitiems generaliniams direktoratams ir valstybėms narėms.

53

Analizuodamas VP ir RPP programavimo dokumentus, Aplinkos generalinis direktoratas netaikė struktūrizuoto požiūrio, kad sustiprintų savo konsultacijas su kitais Komisijos generaliniais direktoratais. Todėl nustatėme, kad Komisijos atliktos valstybių narių programavimo dokumentų projektų analizės apimtis ir kokybė, atsižvelgiant jų suderinamumą su PVP ir „Natura 2000“ rėmimo veiksmais, labai skyrėsi.

54

Galiausiai išsiaiškinome, kad patvirtinti programavimo dokumentai nebūtinai atspindi PVP nustatytus „Natura 2000“ ir Aplinkos generalinio direktorato nurodytus poreikius, kurie buvo nustatyti po konsultacijų su kitomis Komisijos tarnybomis⁵⁴. Apskritai, dėl netikslios arba ne visos informacijos, kuri buvo pateikta PVP, ir dėl prasto jų integravimo su 2014–2020 m. finansavimo laikotarpio programavimo dokumentais⁵⁵, labai sumažėja PVP naudingumas siekiant užtikrinti suderintą tinklui „Natura 2000“ skirtą ES finansavimą.

ES finansavimo planai buvo nepakankamai pritaikyti tinklo „Natura 2000“ teritorijų tikslams

55

Dėl riboto „Natura 2000“ integravimo į finansavimo planus kyla pavojus, kad turimos lėšos bus nepakankamai pritaikytos teritorijų poreikiams. Mes vertinome, ar dažniausiai šiam tinklui taikomi finansavimo planai yra pakankamai pritaikyti ir suderinti, kad būtų pasiekti išsaugojimo tikslai.

56

Iš apklausos rezultatų paaiškėjo, kad daugiau kaip 90 % ES finansavimo tinklui „Natura 2000“ gauta iš EŽŪFKP, ERPF ir LIFE fondų (žr. 44 dalį). Taip pat valstybės narės nurodė, kad pagrindinė iš šių fondų finansuojama valdymo veikla yra susijusi su nuolatiniu buveinių valdymu ir teritorijos stebėjimu (žr. 4 diagramą).

4 diagrama

Apklausoje nurodytų ES ir valstybių narių išlaidų, skirtų teritorijų valdymo veiklai, apžvalga

Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė.

57

Teritorijų finansavimo požiūriu, svarbiausia EŽŪFKP priemonė, susijusi su buveinių valdymu „Natura 2000“ teritorijose, buvo agrarinės aplinkosaugos priemonė (214 priemonė), kuriai buvo skirta daugiau kaip 50 % šio fondo lėšų. Specifiniai „Natura 2000“ mokėjimai (213 ir 224 priemonės) sudarė tik 7 % pranešto ES finansavimo.

58

Kuriant kaimo plėtros finansavimo planus ne visada atsižvelgiama į teritorijų ypatumus ir jų išsaugojimo tikslus, nes dauguma šių planų apėmė tik keletą saugotinų rūšių ir buveinių (žr. 10 langelį). Į tai, kad kaimo plėtros finansavimo schemos nėra iki galo suderintos su aplinkos klausimais, buvo ne kartą atkreipiamas dėmesys keliose mūsų specialiosiose ataskaitose, susijusiose su vandens politika⁵⁶.

10 langelis

„Natura 2000“ ypatumų, į kuriuos neatsižvelgta EŽŪFKP finansavimo plane, pavyzdžiai

Lenkijoje agrarinės aplinkosaugos išmokos reikalavimai neapėmė visų vienoje teritorijoje esančių rūšių ir šios teritorijos ypatumų. Alpių biogeografiniame regione esantis gamtos draustinis buvo įtrauktas į tinklą „Natura 2000“ dėl to, kad jame gyvena daugybė paukščių rūšių, kaip antai tetervinų (Tetrao tetrix) ir griežlių (Crex crex). Specifiniai reikalavimai agrarinės aplinkosaugos priemonei buvo susiję tik su griežlėmis. Dėl griežlių taikomi reikalavimai, pavyzdžiui, dėl žolės pjovimo laikotarpių, yra nesuderinami su reikalavimais dėl tetervinų, tačiau į tai agrarinės aplinkosaugos reikalavimuose nebuvo atsižvelgta.

Toje pačioje teritorijoje privatieji žemės sklypai, naudojami žemės ūkiui, paprastai yra labai maži, siauri ir ilgi; jų plotis žemės ūkio paskirties žemėje dažnai neviršijo kelių metrų. Šioje teritorijoje buvo maždaug 38 000 tokių žemės sklypų, o vidutinis vieno sklypo plotas buvo 0,22 ha. Ūkininkai galėjo gauti agrarinės aplinkosaugos išmokas, jei bendras jų žemės ūkio valdos plotas sudarė bent 1 ha. Kadangi dauguma šioje teritorijoje esančių ūkio valdų buvo mažesnės nei 1 ha, dauguma šios teritorijos sklypų savininkų negalėjo pasinaudoti agrarinės aplinkosaugos parama.

Aplankytoje teritorijoje Rumunijoje buvo taikomos agrarinės aplinkosaugos priemonės, skirtos tam tikroms rūšims, pavyzdžiui, juodakaktėms medšarkėms (Lanius minor) ir raudonkojams sakalams (Falco vespertinus). Reikalavimuose šioms priemonėms nebuvo atsižvelgta į valdymo plane nustatytas atitinkamas išsaugojimo priemones (pavyzdžiui, pasėlių plotų didinimo ir ganymo tam tikrais laikotarpiais ribojimą). Šios priemonės veiksmingumą neigiamai paveikė ir tai, kad šie agrariniai aplinkosaugos reikalavimai buvo taikomi tik 11,2 % žemės ūkio paskirties plotų toje teritorijoje.

59

Nustatėme atvejų, kai pagal EŽŪFKP arba EŽF taikoma kompensacija nepadengė finansinių nuostolių dėl „Natura 2000“ reikalavimų laikymosi. Tai neskatino dalyvauti programose. Pavyzdžiui, akvakultūros ūkius Lenkijoje turintys ūkininkai galėjo gauti išmokas iš EŽF, jei jų tvenkiniai buvo „Natura 2000“ teritorijose. Finansiniai nuostoliai, patirti dėl tvenkiniuose gyvenančių paukščių saugojimo, viršijo gautą kompensaciją⁵⁷. Todėl panaši kompensacija Rumunijoje buvo teikiama tik dvejus metus.

60

Taip pat radome gerų pavyzdžių, kai lėšos buvo nukreiptos į išsaugojimo veiksmus (žr. 11 langelį).

61

Apskritai nustatėme, kad LIFE projektais labiausiai buvo skatinamos biologinei įvairovei palankios praktikos; tačiau kadangi finansavimas yra susietas su projekto trukme, jų tvarumas dažnai priklauso nuo galimybių rasti pastovesnį finansavimo šaltinį⁵⁸. Apskritai ERPF ir LIFE sumanytos viena kitą papildyti; tačiau mes nustatėme keletą koordinavimo problemų tarp LIFE ir ERPF veiksmų, kadangi ir vienas ir kitas fondas gali apimti panašius valdymo planų rengimo veiksmus ar kai kurias išsaugojimo priemones. Pavyzdžiui, pagal vieną mūsų aplankytoje „Natura 2000“ teritorijoje vykdytą LIFE projektą buvo finansuojamas rudųjų lokių (Ursus arctos) išsaugojimo tyrimas Rumunijoje, nors panašūs tyrimai anksčiau buvo remiami pagal kitus LIFE ir ERPF projektus.

11 langelis

Į išsaugojimo veiksmus orientuotų ERPF ir LIFE projektų pavyzdžiai

Rumunijoje ir Lenkijoje ERPF sektorinės aplinkos veiksmų programos⁵⁹ buvo konkrečiai skirtos tinklui „Natura 2000“ valdyti, finansuojant teritorijų valdymo planų tobulinimą.

LIFE projektai taip pat buvo panaudoti, ypač Ispanijoje, kur buvo finansuojama retos paukščių rūšies – kurtinių „Urogallo“ (Tetrao urogallus) – apsauga ir mokslinių tyrimų programa, skirta galimoms jūrinėms „Natura 2000“ teritorijoms nustatyti.

62

Į rezultatus orientuotos priemonės gali būti veiksmingesnės. Tačiau tokios priemonės reikalauja rimto parengiamojo darbo – surinkti ekologines žinias ir sustiprinti administracinius gebėjimus⁶⁰, taip pat nustatyti atitinkamus stebėjimo rodiklius, leidžiančius užtikrinti šių priemonių kontrolę racionaliomis sąnaudomis. Devynios valstybės narės⁶¹, įskaitant Vokietiją, tokioms priemonėms naudojo ES lėšas, tuo tarpu du aplankyti Vokietijos regionai tokias priemones finansavo iš savo pačių lėšų (žr. 12 langelį).

12 langelis

Į rezultatus orientuota programa Vokietijoje

Šlėzvige-Holšteine programa „Wiesenbrüterprogramm“ (pievų paukščių programa), pagal kurią kompensacija buvo mokama tik jei paukščiai pasirodydavo žemės sklype ir jei buvo imtasi apsaugos priemonių, buvo finansuojama naudojant tik nacionalinius ir regioninius išteklius. Šio tipo priemonė nebuvo remiama iš ES fondų, kadangi regiono institucijų manymu, racionaliomis sąnaudomis būtų buvę neįmanoma užtikrinti jos kontrolės.

Stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos buvo nepakankamai tinkamos, kad suteiktų visapusišką informaciją apie tinklo „Natura 2000“ veiksmingumą

63

Stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų tikslas – informuoti Komisiją ir valstybes nares apie tinklo „Natura 2000“ pažangą ir suteikti pagrindą tinkamai valdymo veiklai. Tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimui svarbūs keli stebėjimo ir ataskaitų teikimo būdai. ES lėšų atžvilgiu stebėjimas programos lygmeniu turėtų suteikti informaciją apie programos ir jos prioritetinių krypčių įgyvendinimą: veiksmingumo rodikliai turėtų užtikrinti, kad bus teikiami patikimi ir laiku gaunami duomenys apie tai, ar tinklui „Natura 2000“ skirtos priemonės atneša laukiamus išdirbius, rezultatus ir poveikį. Teritorijos lygmeniu išsaugojimo priemonių stebėjimas turi būti vykdomas, kad būtų galima įvertinti šių priemonių veiksmingumą ir rezultatus. Ši informacija apie veiksmingumą gali lemti ir standartinių duomenų formų atnaujinimą (žr. 8 dalį), kuriose pateikiami pagrindiniai teritorijos ypatumai, įskaitant duomenis apie joje saugomas buveines ir rūšis. Galiausiai, valstybės narės turėtų stebėti saugomų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklę ir teikti apie ją duomenis, kurie vėliau bus apibendrinti Gamtos būklės ataskaitoje, kurioje pristatoma būklė ir tendencijos ES lygmeniu.

Tinklui „Natura 2000“ nebuvo sukurta konkreti veiklos rodiklių sistema

64

Įvairių ES fondų rodikliai⁶² yra nustatyti atitinkamuose reglamentuose ir programavimo dokumentuose, kad būtų galima išmatuoti, kaip pasiekiami jų tikslai. Dėl įvairių galimų „Natura 2000“ ES finansavimo šaltinių (EŽŪFKP, ERPF, EŽF, Europos socialinio fondo (ESF), Sanglaudos fondo ir LIFE) yra labai sudėtinga stebėti, kaip 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu šie fondai buvo naudojami konkrečiai šiam tinklui. Įvairūs fondai neturi bendrų rodiklių, susijusių konkrečiai su „Natura 2000“, kad būtų galima susidaryti apibendrintą vaizdą apie ES paramos poveikį, bet jie turėjo su biologine įvairove susijusių rodiklių, kurie tam tikra prasme yra svarbūs tinklui „Natura 2000“ (žr. 13 langelį).

13 langelis

Konkrečiai su „Natura 2000“ nesusijusio biologinės įvairovės rodiklio pavyzdys

Vienas su „Natura 2000“ mokėjimais ir agrarinės aplinkosaugos priemone susijęs EŽŪFKP rezultatų rodiklis buvo „sėkmingai valdomos žemės plotas, kuriame pagerėjo biologinė, įvairovė, vandens ir dirvožemio kokybė bei sumažėjo klimato kaita, buvo išvengta marginalizacijos ir žemės apleidimo“. Juo buvo vertinama bendra žemės ir miško teritorija (hektarais). Šis rodiklis nesuteikė konkrečios informacijos apie priemonės rezultatus, susijusius išskirtinai su „Natura 2000“ teritorijomis.

65

Visose kaimo plėtros programose buvo „Natura 2000“ rodiklių, dauguma jų buvo orientuota į indėlius ir išdirbius, o ne į rezultatus. Nors iš šių rodiklių buvo gauta naudingos informacijos, jie nepadėjo išmatuoti, ar ES remiamais veiksmais buvo sėkmingai remiama biologinė įvairovė „Natura 2000“ teritorijose (žr. 14 langelį).

14 langelis

Į rezultatus neorientuotų rodiklių pavyzdžiai Lenkijoje

2007–2013 m. vykdant EŽŪFKP žemės ūkio plėtros programą, tinklas „Natura 2000“ buvo remiamas taikant agrarinės aplinkosaugos priemonę „Nykstančių paukščių ir natūralių buveinių apsauga „Natura 2000“ teritorijose“. Buvo nustatyti šios priemonės išdirbio rodikliai, parodantys ES lėšomis remtą plotą ir ūkių skaičių, ir atitinkami 378 000 ha daugiamečių žolynų ir 153 000 ūkių tikslai. Tačiau buvo neįmanoma įvertinti priemonės indėlio į biologinę įvairovę, nes nebuvo tam reikalingų rezultatų rodiklių.

66

Toliau pateiktoje 2 lentelėje nurodyti bendri 2014–2020 m. programavimo laikotarpio rodikliai, naudojami ES fondų indėliui į „Natura 2000“ biologinę įvairovę išmatuoti. Kaip ir ankstesniu laikotarpiu, rodikliai yra orientuoti į biologinę įvairovę, bet neleidžia išmatuoti, ar buvo pasiekti biologinės įvairovės tikslai konkrečiai „Natura 2000“ teritorijose, jais vertinami indėliai ir išdirbiai (projektų skaičius ir plotas), bet ne rezultatai.

2 lentelė

Bendra įvairių ES fondų rodiklių sistema 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui

Tema | Politikos sritis | Fondo pavadinimas | Rodiklio aprašymas | Tikslas
Saugomos teritorijos | Žuvininkystė | EJRŽF¹ | „Natura 2000“ ar kitų teritorijų arba kitų erdvinių apsaugos priemonių aprėpties padidinimas. Žuvininkystė | 342 765 km²
Biologinė įvairovė | Žuvininkystė | EJRŽF | Jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas | 3 090 projektų
Aplinka | Išsaugotos buveinės | ERPF, SF | Gamta ir biologinė įvairovė: remiama buveinių paviršiaus teritorija, kad būtų pasiekta geresnė išsaugojimo būklė | 6 373 673 hektarai
Biologinė įvairovė | MTP programos | EŽŪFKP | Pagal biologinę įvairovę skatinančias valdymo sutartis valdomi miškų plotai | 4 063 177 hektarai
Pagal biologinę įvairovę ir / arba kraštovaizdžius skatinančias valdymo sutartis valdoma žemės ūkio paskirties žemė | 30 601 853 hektarai
Visos pagal biologinę įvairovę ir / arba kraštovaizdžius skatinančias valdymo sutartis valdomos žemės ūkio paskirties žemės procentinė dalis | 17 %
Visų pagal biologinę įvairovę skatinančias valdymo sutartis valdomų miškų plotų procentinė dalis | 3 %

12014–2020 m. programavimo laikotarpiu Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas pakeičia Europos žuvininkystės fondą.

Šaltinis: Europos Komisija.

67

Kalbant apie LIFE programą, ankstesnio audito metu⁶³ nustatėme, kad Komisija nesukūrė tinkamų rodiklių, leidžiančių išmatuoti 2007–2013 m. programavimo laikotarpio LIFE projekto rezultatus. Neseniai Komisija pristatė naują privalomų visapusių rodiklių rinkinį visiems projektams pagal 2014–2020 m. programą LIFE. Komisija primygtinai ragina, kad šie rodikliai būtų pateikti užbaigus visus dar tebevykstančius 2007–2013 m. programavimo laikotarpio projektus. Rodiklių duomenų bazė taps pagrindiniu indėliu programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūrai atlikti.

68

Apibendrinant galima teigti, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nebuvo konsoliduotos sistemos, leidžiančios atsekti su „Natura 2000“ susijusius išdirbius ir rezultatus pagal pasidalijamojo valdymo finansavimo priemones. Įvairioms programoms ir fondams trūko bendro požiūrio į rodiklius tiek valstybių narių, tiek ES lygmeniu. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, išskyrus Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą (EJRŽF), kuriam buvo nustatyti du konkretūs „Natura 2000“ rodikliai, bet kokie su „Natura 2000“ susiję rodikliai bus pridėti prie biologinės įvairovės rodiklių. Todėl bus sunku įvertinti įvairių fondų konkrečiai su tinklu „Natura 2000“ susijusį išdirbį ir rezultatus.

Tinklo „Natura 2000“ stebėjimo planai buvo įgyvendinami netinkamai

69

Pagal Buveinių direktyvos 11 straipsnį valstybės narės privalo vykdyti natūralių buveinių ir rūšių išsaugojimo būklės stebėjimą, visų pirma atkreipdamos dėmesį į natūralių buveinių tipus. Teritorijos lygmeniu stebėjimo planais turėtų būti apibrėžiama, kaip turi būti tikrinamos ir vertinamos valdymo planuose nustatytos išsaugojimo priemonės.

70

Nacionaliniu lygmeniu tik trys⁶⁴ iš penkių audituotų valstybių narių turėjo išsamius kai kurių natūralių buveinių ir rūšių išsaugojimo būklės stebėjimo planus. Beje, Prancūzijoje dėl didelių susijusių išlaidų šių stebėjimo planų įgyvendinimas buvo apribotas arba atidėtas. Rumunijoje vienintelis audito metu nustatytas stebėjimo atvejis buvo susijęs su lokių populiacija. Atsakydamos į mūsų apklausą, dvylika⁶⁵ valstybių narių nurodė, kad reguliariai vykdo papildomą stebėjimą, neskaitant stebėjimo veiklos, kuri reikalinga ataskaitoms, teikiamoms kas šešerius metus pagal Buveinių direktyvą (žr. 73–78 dalis).

71

Teritorijos lygmeniu nustatėme, kad valdymo planuose trūko tinkamų rodiklių, kiekybinių tikslų ir orientyrų. Todėl yra sudėtinga veiksmingai stebėti išsaugojimo priemonių įgyvendinimą, o tai turi neigiamą įtaką siekiant išsaugojimo tikslų. Keturios⁶⁶ iš audituotų valstybių narių savo valdymo planuose pristatė tam tikrą stebėjimo veiklą, bet dažnai ta veikla nebuvo pakankamai detalizuota (pavyzdžiui, nenurodyta, kaip būtų išmatuojamas siūlomų priemonių poveikis atitinkamoms rūšims ir buveinėms) ir nebuvo nustatyti terminai (pavyzdžiui, nenurodytas stebėjimo veiklos dažnumas). Tam tikra stebėjimo veikla vyko 14-oje iš 24 mūsų aplankytų teritorijų (žr. priedo 3 lentelę). Tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmai, kad būtų galima aktyviai nustatyti teritorijos būklės blogėjimą ir užkirsti jam kelią, buvo riboti. Nustatėme ir gerosios patirties, ir silpnų procedūrų pavyzdžių, kaip aprašyta 15 langelyje.

72

Stebėjimas teritorijos lygmeniu suteikia galimybę rinkti duomenis, kad būtų atnaujintos žinios apie kiekvienoje teritorijoje esančias rūšis ir buveines. Gauta informacija gali lemti standartinių duomenų formų (SDF)⁶⁷ atnaujinimus. Valstybės narės kiekvienai teritorijai sukuria SDF. Jos yra labai svarbi priemonė, kadangi laidžia surinkti apibendrintą informaciją apie kiekvienos teritorijos ypatumus ir apie joje saugomas buveines ir rūšis. Nustatėme, kad penkios mūsų aplankytos valstybės narės⁶⁸ reguliariai neatnaujindavo savo SDF (žr. priedo 3 lentelę), ir kad Komisija to netikrino ar neprižiūrėjo.

15 langelis

Teritorijos stebėjimo pavyzdžiai

Vienai iš Prancūzijoje audituotų teritorijų buvo parengta metinė ataskaita, kurioje buvo parodyta kiekvienos suplanuotos išsaugojimo priemonės pažanga. Spalvomis (žalia, oranžine ir raudona) buvo parodyta, ar priemonė buvo įgyvendinta pagal planą.

Kitoje mūsų aplankytoje teritorijoje, taip pat Prancūzijoje, apsaugos priemonių įgyvendinimas dar nebuvo įvertintas, nors valdymo planas buvo patvirtintas daugiau nei 10 metų prieš mums atliekant auditą. Toks pažangos stebėjimo vertinimo nebuvimas labai kenkia teritorijos rūšių ir buveinių apsaugai ir išsaugojimui.

Vienoje Vokietijos teritorijoje oro uosto veiklos vykdytojas atliko už oro uosto ribų esančių paukščių stebėjimo tyrimą, nes ruošėsi galimoms papildomo pakilimo tako statyboms. Tyrimas parodė, kad iš 500 perinčių pempių, kurios iš pradžių buvo rastos teritorijoje, buvo likę tik 200, o tai reiškia, kad teritorijos būklė pablogėjo. Iki šio tyrimo teritoriją valdanti institucija populiacijos sumažėjimo nebuvo nustačiusi.

Dėl nenuoseklių duomenų ir jų trūkumo buveinių ir rūšių stebėjimas tapo mažiau veiksmingas

73

Kas šešerius metus valstybės narės privalo pateikti Komisijai ataskaitą apie jų teritorijoje esančių rūšių ir buveinių, saugomų pagal Gamtos direktyvas, išsaugojimo būklę. Tada Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros (EAA), sujungia visus duomenis, kad pamatytų, kokia šių teritorijų būklė visoje ES. Rezultatai paskelbiami Komisijos pranešime „ES gamtos būklė“⁶⁹ (žr. 8 dalį).

74

Rengiant Gamtos būklės ataskaitą, EAA ir Komisija bendradarbiauja su valstybių narių ekspertais ir suinteresuotųjų subjektų grupėmis, kad parengtų gaires, kuriomis paskatintų geresnį supratimą apie tai, ką reikia pranešti ir kaip. Tai nuolatos tobulinama kiekviename ataskaitų teikimo cikle. Vykstant paskutiniam ataskaitų raundui, valstybės narės duomenis EAA pateikė 2013 m. EAA patikrino šią informaciją ir paprašė valstybių narių atlikti reikiamas pataisas. Remdamasi gautais duomenimis, EAA parengė „ES duomenų bazę“, naudojamą rengiant pradinius statistinius duomenis pagal valstybes nares ir atliekant ES biogeografinius vertinimus.

75

EAA turi sistemą, leidžiančią patikrinti iš valstybių narių gautų duomenų nuoseklumą ir patikimumą. Tačiau už duomenų kaupimą atsako valstybės narės, o EAA neturėjo įgaliojimų tikrinti, kaip valstybės narės kaupia ir apdoroja duomenis prieš juos teikdamos. Tai apriboja EAA galimybes nustatyti trūkumus ir užtikrinti duomenų kokybę.

76

Komisija ir EAA anksčiau buvo nustačiusios, kad neišsamūs duomenys yra didelė problema. Nors duomenų išsamumas dar nėra optimalus, palyginti su ankstesne 2009 m. pateikta ataskaita, pateikiami duomenys yra išsamesni. „Nežinomų“ vertinimų skaičius sumažėjo maždaug 50 %, bet valstybės narės vis dar turi galimybių tobulėti. EAA nustatė, kad valstybių narių pateiktoje informacijoje esančios spragos trukdo vertinti, kaip jos įgyvendina direktyvas. Buveinių direktyvos atveju 14-oje valstybių narių daugiau kaip 10 % reikalaujamų duomenų buvo nurodyti kaip „nežinoma“ arba „nėra“ (žr. 5 diagramą).

5 diagrama

Informacijos, kurią valstybės narės turi teikti pagal Buveinių direktyvą ir kuri buvo nurodyta kaip nežinoma ar nesanti, proporcinė dalis

Pastaba. Graikija duomenų nepateikė.

Šaltinis: Europos teminio centro ataskaita pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį (2007–2012 m.) http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_17/Reports_2013/Member_State_Deliveries

77

Paukščių direktyvos atveju 11-oje valstybių narių daugiau kaip 10 % reikalaujamų duomenų buvo nurodyti kaip „nežinoma“ (žr. 6 diagramą).

78

Duomenų rinkimo metodiką valstybėms narėms leista pasirinkti pačioms. Valstybės narės taikė skirtingus išsaugojimo būklės statuso vertinimo⁷⁰ ir pranešimo apie tendencijas⁷¹ būdus, paremtus bendromis ES metodikomis: kai kurios valstybės narės parengė savo nuosavus duomenų rinkimo metodus, kitos pasikliovė ekspertų nuomone. Praktikoms derinti Komisija sukūrė ekspertų grupę ir ad hoc darbo grupes, kad jos padėtų pasiekti didesnės darnos, lengviau palyginamų vertinimų, aiškesnių sąvokų ir rengtų atitinkamas praktines rekomendacijas valstybėms narėms. Suderinimas ir toliau išlieka kito ataskaitų teikimo raundo, įvyksiančio 2019 m., uždavinys.

6 diagrama

Informacijos, kurią valstybės narės turi teikti pagal Paukščių direktyvą ir kuri buvo nurodyta kaip nežinoma ar nesanti, proporcinė dalis

Pastaba. Graikija duomenų nepateikė.

Šaltinis: Europos teminio centro ataskaita pagal Paukščių direktyvos 12 straipsnį (2008–2012 m.) http://bd.eionet.europa.eu/activities/Reporting/Article_12/Reports_2013/Member_State_Deliveries

33 Tai yra „tinkamas vertinimas“, kurio reikalaujama Buveinių direktyvoje.

34 Vokietija, Ispanija, Lenkija ir Rumunija.

35 Ispanijos, Prancūzijos ir Andoros tarpvalstybinio bendradarbiavimo programa (Programme Opérationnel de Coopération Transfrontalière Espagne-France-Andorre).

36 Buveinių direktyvos 4 straipsnio 4 dalis.

37„Natura 2000“ teritorijų valdymas: Buveinių direktyvos 92/43/EEB, 2000 m., Europos Komisija, 6 straipsnio nuostatos.

38 Malta, Lenkija ir Rumunija.

39 Vokietija, Ispanija, Prancūzija ir Rumunija.

40„Suminis poveikis“ reiškia tuo metu siūlomų planų ar projektų bendrą poveikį kartu su kitais planais ar projektais. Žr. Komisijos gairių „Natura 2000“ teritorijų valdymas: Buveinių direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio nuostatos“ 4.4.3 skirsnį (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/provision_of_art6_en/pdf).

41 Už projektų, finansuojamų iš struktūrinių fondų, įgyvendinimą atsako valstybės narės. Šių projektų įgyvendinimą prižiūri atitinkamas stebėjimo komitetas, tuo tarpu Komisija 2007–2013 m. laikotarpiu turėjo stebėtojos statusą.

42 Pagrindinės rekomendacijos: „Natura 2000“ teritorijų tvarkymas: Buveinių direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio nuostatos (2000 m.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/provision_of_art6_en.pdf); Didelį poveikį „Natura 2000“ teritorijoms turinčių planų ir projektų vertinimas. Metodinės gairės dėl Buveinių direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 ir 4 dalių (2002 m.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/natura_2000_assess_en.pdf); Orientacinis dokumentas dėl Buveinių direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 4 dalies (2007 m., atnaujintas 2012 m.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/new_guidance_art6_4_en.pdf).

43 Akvakultūra ir „Natura 2000“ (2012 m.) (https://ec.europa.eu/fisheries/sites/fisheries/files/docs/body/guidance-aquaculture-natura2000.pdf); Vidaus vandens kelių transportas ir „Natura 2000“ (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/IWT_BHD_Guidelines.pdf); Vėjo energetikos plėtra ir „Natura 2000“ (2011 m.); Neenergetinių naudingųjų iškasenų gavyba ir „Natura 2000“ (2011 m.) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/neei_n2000_guidance.pdf); Paukščių ir Buveinių direktyvų įgyvendinimas upių žiotyse ir pakrančių zonose (2011 m.) (http://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/modes/maritime/doc/guidance_doc.pdf).

44 Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Airija, Graikija, Italija, Kipras, Latvija, Vengrija, Malta, Nyderlandai, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė.

45 Komisijos pateiktos 2014 ir 2015 m. metinės Sąjungos teisės taikymo stebėjimo ataskaitos ir kita informacija.

46 Savo PVP nepateikė Malta, Lietuva ir Kroatija.

47 Danija, Kroatija, Malta ir Jungtinė Karalystė. Be to, nors Kipras ir Vokietija pranešė išlaidas, šie duomenys buvo pasenę.

48 Belgija (Flandrija), Čekija, Estija, Airija, Graikija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Austrija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė.

49 Italija, Latvija, Suomija.

50 Austrija, Belgija, Estija, Vengrija ir Jungtinė Karalystė.

51 Mažos ir vidutinės įmonės.

52 Vokietija, Ispanija ir Prancūzija.

53 Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas, Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas, Aplinkos generalinis direktoratas.

54 Aplinkos generalinis direktoratas atkreipė dėmesį į tokias problemas: Lenkijoje ne visos išsamioje prioritetinių veiksmų programoje nurodytos priemonės atsispindėjo kaimo plėtros programoje; Rumunijoje kaimo plėtros programoje nebuvo nurodyta, kaip bus tenkinami tinklo „Natura 2000“ poreikiai; Prancūzijoje kaimo plėtros programose trūko informacijos apie „Natura 2000“ finansavimą.

55 Šią išvadą taip pat patvirtino ir duomenys, pateikti 2016 m. Komisijos parengtoje ataskaitoje „Natura 2000“ ir biologinės įvairovės integravimas į ES finansavimą (EŽŪFKP, ERPF, CF, EJRŽF, ESF)“. Žr. 52 p.: „Išanalizuotose nacionalinėse programose pasiektas įvairaus lygio su „Natura 2000“ […] susijusių prioritetų, konkrečių tikslų ir priemonių integravimas […] iš esmės suplanuotos priemonės neapima visų PVP nustatytų poreikių visoms buveinėms ir rūšims, kurioms reikalingi apsaugos arba atkūrimo veiksmai“.

56 Specialioji ataskaita Nr. 4/2014 „ES vandens politikos tikslų integravimas į BŽŪP: iš dalies pasiteisino“, žr. 83 dalį; Specialioji ataskaita Nr. 23/2015 „Vandens kokybė Dunojaus upės baseine: padaryta pažanga įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą, tačiau dar reikia nemažai nuveikti“, žr. 187 ir 188 dalis; Specialioji ataskaita Nr. 3/2016 „Kova su eutrofikacija Baltijos jūroje: būtinos tolesnės, veiksmingesnės priemonės“, žr. 124 dalį (http://eca.europa.eu).

57 Andrzej Martyniak, Piotr Hliwa, Urszula Szymańska, Katarzyna Stańczak, Piotr Gomułka, Jarosław Król, Próba oszacowania presji kormorana czarnego Phalacrocorax carbo (L. 1758) na ichtiofaunę wód na terenie Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Opolszczyzna“ oraz Stowarzyszenia Lokalna Grupa Rybacka „Żabi Kraj“ (ISBN 978-83-939958-0-6). (Bandymas įvertinti didžiųjų kormoranų (Phalacrocorax carbo) (L. 1758) poveikį vietos žuvininkystės grupių asociacijos „Opolės regionas“ ir vietos žuvininkystės grupių asociacijos „Varlių šalis“ vandens telkinių ichtiofaunai) (http://www.lgropolszczyzna.pl/pobierz1/00-broszura-Raport_Kormoran-web.pdf).

58 Specialioji ataskaita Nr. 11/2009 „Komisijos vykdytas „LIFE gamta“ projektų valdymas ir jų tvarumas“ (http://eca.europa.eu).

592007PL161PO002; 2007RO161PO004.

60„Bioįvairovės apsauga taikant rezultatais grindžiamą atlygį už ekologinius pasiekimus“, Europos aplinkos politikos institutas, 2014 m. gruodžio mėn., Europos Komisija.

61 Airija, Nyderlandai, Vokietija, Austrija, Suomija, Jungtinė Karalystė, Švedija, Ispanija ir Prancūzija.

62 Veiksmingumo rodikliais paprastai matuojami politikos indėliai, išdirbis, rezultatai ar poveikis. Indėlių rodikliai parodo politikos priemonei paskirtą biudžetą ar kitus išteklius. Išdirbio rodikliais informuojama apie su politikos priemone susijusios veiklos aktyvumą. Rezultatų rodikliai leidžia užregistruoti tiesioginį politikos priemonės poveikį palyginti su konkrečiu politikos tikslu. Poveikio rodikliai yra susiję su numatytu priemonės rezultatu, kalbant apie jos poveikį platesnei aplinkai, o ne tik tiesiogiai su priemone susijusiai aplinkai.

63 Žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 11/2009, p. 39.

64 Ispanija, Prancūzija ir Rumunija.

65 Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Airija, Latvija, Malta, Austrija, Portugalija, Slovėnija ir Slovakija.

66 Ispanija, Prancūzija, Lenkija ir Rumunija. Dviejų Vokietijos regionų teritorijose buvo vykdomas tam tikra stebėjimas, bet ši veikla nenurodyta teritorijos valdymo planuose.

672011 m. liepos 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/484/ES dėl informacijos apie „Natura 2000“ teritorijas teikimo formos (OL L 198, 2011 7 30, p. 39) nustatomas tinklo „Natura 2000“ dokumentacijai naudojamas formatas. Visų pirma SDF buvo skirtos teritorijų nustatymo proceso sąrašui ir žemėlapiams sudaryti ir valstybių narių teritorijų nustatymo procesui pateiktai informacijai patikrinti.

68 Po mūsų audito Rumunija atnaujino standartines duomenų formas – tai parodyta priedo 3 lentelėje.

69 COM(2015) 219 final, p. 17.

70 Palanki, nepalanki-netinkama, nepalanki-bloga arba nežinoma.

71 Gerėjanti, stabili, blogėjanti arba nežinoma.

Išvados ir rekomendacijos

79

Yra pripažįstama, kad biologinės įvairovės nykimas yra rimta Europos Sąjungos problema. Po to, kai ES nepavyko įgyvendinti savo 2010 m. biologinės įvairovės tikslo, Komisija priėmė 2020 m. ES biologinės įvairovės strategiją. Šioje strategijoje yra nustatyti šeši operatyviniai tikslai; pirmasis tikslas yra susijęs su tinklu „Natura 2000“ ir visišku Paukščių ir Buveinių direktyvų įgyvendinimu. Šios dvi direktyvos yra ES biologinės įvairovės strategijos pagrindas.

80

Mes įvertinome, ar „Natura 2000“ buvo tinkamai įgyvendinama, ir tyrėme, ar tinklas „Natura 2000“ buvo tinkamai valdomas, finansuojamas ir stebimas.

81

Pripažindami didelę tinklo „Natura 2000“ svarbą saugant biologinę įvairovę, padarėme išvadą, kad įgyvendindamos tinklą „Natura 2000“ Komisija ir valstybės narės neišnaudojo visų jo galimybių. Siekiant geriau įgyvendinti ambicingus Biologinės įvairovės strategijos ES 2020 tikslus, būtina reikšminga valstybių narių pažanga ir didesnės Komisijos pastangos.

82

Valstybės narės tinklą „Natura 2000“ valdė nepakankamai gerai. Atitinkamų valdžios institucijų koordinavimas, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas buvo plėtojami nepakankamai (20–22 dalys). Pernelyg dažnai būtinos išsaugojimo priemonės nebūdavo parengiamos per direktyvose nustatytus terminus ir nebūdavo tinkamai apibrėžtos ir suplanuotos (23–27 dalys). Aplankytos valstybės narės netinkamai vertino projektus, kurie turi poveikį „Natura 2000“ teritorijoms (28–34 dalys): vertinimų kokybė kartais buvo nepakankama, nebuvo deramai atsižvelgiama į suminį poveikį, o valstybių narių kompetentingos institucijos netikrino poveikio mažinimo priemonių įgyvendinimo. Komisija aktyviai prižiūrėjo, kaip valstybės narės įgyvendina tinklą „Natura 2000“, tačiau buvo galimybių pagerinti jos rekomendacijų sklaidą valstybėse narėse (35 ir 36 dalys). Komisija parengė skundų nagrinėjimo procedūras, kad galėtų reaguoti į daugybę skundų, paprastai rasdama sprendimus per struktūrinį dialogą su valstybėmis narėmis ir prireikus pradėdama pažeidimo nagrinėjimo procedūras (37–39 dalys).

1 rekomendacija. Visiškai įgyvendinti visas Gamtos direktyvas

Tinklo valdymo sistemų atžvilgiu valstybės narės iki 2019 m. turėtų:

a)užtikrinti tinkamą visų susijusių valdžios institucijų, dalyvaujančių valdant „Natura 2000“ teritorijas, koordinavimą. Visų pirma turėtų glaudžiai bendradarbiauti žemės ūkio ir aplinkos departamentai. Atitinkama informacija turėtų būti lengvai pasiekiama už tinklo valdymą atsakingiems departamentams;

Teritorijų apsaugos atžvilgiu valstybės narės iki 2020 m. turėtų:

b)užbaigti būtinų išsaugojimo priemonių kūrimą teritorijoms, kurios yra nustatytos daugiau kaip prieš šešerius metus; užtikrinti, kad tinkamuose vertinimuose būtų atsižvelgta į suminį poveikį ir kad jie būtų pakankamai kokybiški;

Teikiamų rekomendacijų atžvilgiu Komisija iki 2019 m. turėtų:

c)padidinti pastangas skatinant savo rekomendacinių dokumentų, biogeografinių seminarų rezultatų sklaidą ir taikymą bei geriausios tarpvalstybinio bendradarbiavimo patirties mainus. Tai darydama, Komisija turėtų apsvarstyti, kaip įveikti kalbines kliūtis.

83

ES lėšos nebuvo tinkamai sutelktos tinklo „Natura 2000“ valdymui remti. Tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimą ES finansavo iš esamų ES fondų. Šių fondų naudojimas tinklui finansuoti yra valstybių narių kompetencija. Trūko patikimos informacijos apie 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu tinklui „Natura 2000“ panaudotas ES lėšas (žr. 41–44 dalis). Buvo trūkumų valstybėms narėms rengiant PVP, o 2014–2020 m. programavimo laikotarpio finansavimo poreikių vertinimas buvo netikslus ir neišsamus (45 ir 46 dalis). Teritorijos lygmeniu valdymo planams trūko tikslaus ir išsamaus išlaidų, susijusių su išsaugojimo priemonių įgyvendinimu, vertinimo (47 dalis). 2014–2020 m. įvairių ES fondų programavimo dokumentuose nevisiškai atspindimi finansavimo poreikiai (48–54 dalys) ir Komisija nesprendė šių trūkumų struktūrizuotai. ES finansavimo planai, visų pirma pagal BŽŪP ir regionų / sanglaudos politiką, buvo nepakankamai pritaikyti tinklo „Natura 2000“ teritorijų tikslams (55–62 dalys).

2 rekomendacija. „Natura 2000“ išlaidų finansavimas ir apskaita

„Natura 2000“ finansavimo atžvilgiu valstybės narės kitam programavimo laikotarpiui (nuo 2021 m.) turėtų:

a)tiksliai ir išsamiai įvertinti faktines išlaidas ir būsimus finansavimo poreikius teritorijos lygmeniu (į valdymo planus įtraukiant išsaugojimo priemonių išlaidų vertinimus) ir apskritai visam tinklui;

b)atnaujinti PVP pagal tai, kas minėta pirmiau, ir pagal nustatytas apsaugos priemones visoms teritorijoms (žr. pirmiau nurodytą 1 rekomendacijos b punktą);

c)užtikrinti PVP nustatytų prioritetų ir tikslų suderinamumą su įvairių ES finansavimo priemonių programavimo dokumentais ir pasiūlyti priemones, orientuotas į konkrečius „Natura 2000“ teritorijų poreikius;

„Natura 2000“ finansavimo atžvilgiu Komisija kitam programavimo laikotarpiui turėtų:

d)teikti rekomendacijas valstybėms narėms dėl prioritetinių veiksmų programų ir dėl patikimo ir suderinto planuotos ir faktinės paramos tinklui „Natura 2000“ iš ES finansavimo programų įvertinimo.

84

„Natura 2000“ stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos buvo nevisiškai tinkamos, kad suteiktų visapusišką informaciją apie tinklo veiksmingumą. Kalbant apie ES lėšas, nebuvo jokios specialios veiksmingumo rodiklių sistemos, kuri galėtų teikti duomenis apie tai, ar remiamomis priemonėmis buvo pasiekti planiniai išdirbiai, rezultatai ir poveikis tinklui „Natura 2000“. Programų lygmeniu rodikliai buvo, bet dažnai jie buvo susiję su bendraisiais biologinės įvairovės tikslais ir buvo labiau orientuoti į išdirbius, o ne į tinklo „Natura 2000“ rezultatus (64–68 dalys). Nepakankamas buvo konkrečių teritorijų stebėjimas: teritorijos valdymo dokumentuose dažnai nebuvo stebėjimo planų, o jeigu jie buvo, dažnu atveju jie buvo nepakankamai išsamūs arba juose nebuvo vykdymo terminų (69–71 dalys). Po stebėjimo veiklos paprastai nebuvo atnaujinamos standartinės teritorijų duomenų formos (72 dalis). Valstybių narių Gamtos būklės ataskaitai teikiami duomenys apie saugomų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklę pernelyg dažnai buvo neišsamūs, o jų palyginamumas tebebuvo didelė problema (73–78 dalys).

3 rekomendacija. „Natura 2000“ pasiektų rezultatų įvertinimas

ES finansavimo programų veiksmingumo rodiklių sistemos atžvilgiu valstybės narės kitam programavimo laikotarpiui (nuo 2021 m.) turėtų:

a)įtraukti atitinkamiems fondams specifinius „Natura 2000“ rodiklius ir tikslus ir sudaryti galimybę tiksliau ir kruopščiau sekti „Natura 2000“ finansavimo rezultatus;

ir Komisija kitam programavimo laikotarpiui turėtų:

b)nustatyti kompleksinius „Natura 2000“ rodiklius visiems ES fondams.

Buveinių, rūšių ir teritorijų stebėjimo planų atžvilgiu valstybės narės iki 2020 m. turėtų:

c)siekdamos sudaryti galimybę išmatuoti išsaugojimo priemonių rezultatus, parengti stebėjimo planus teritorijos lygmeniu, juos įgyvendinti ir reguliariai atnaujinti standartines duomenų formas.

Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Phil WYNN OWEN, 2017 m. sausio 11 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas
Klaus-Heiner LEHNE

Priedas

1 lentelė. „Natura 2000“ teritorijų skaičius ir plotas

|  |  |  |  | „Natura 2000“ ploto kiekvienoje valstybėje narėje duomenys (km²) | Valstybės narės Europos sausumos ploto dalis, kurią užima:
| Žemės plotas, km² | Teritorijų skaičius | Iš viso (sausumos + jūros)
| (Europinė dalis) | BST | SAT | N2K | BST | SAT | N2K | BST | SAT | N2K
Belgija | 30 528 | 281 | 255 | 310 | 4 404 | 3 500 | 5 158 | 10,73 % | 10,42 % | 12,73 %
Bulgarija | 110 910 | 234 | 119 | 340 | 35 740 | 25 776 | 41 048 | 29,99 % | 22,74 % | 34,46 %
Čekija | 78 866 | 1 075 | 41 | 1 116 | 7 856 | 7 035 | 11 061 | 9,96 % | 8,92 % | 14,03 %
Danija | 43 093 | 261 | 113 | 350 | 19 670 | 14 789 | 22 647 | 7,37 % | 6,05 % | 8,34 %
Vokietija | 357 031 | 4 557 | 742 | 5 206 | 54 451 | 59 966 | 80 773 | 9,39 % | 11,27 % | 15,45 %
Estija | 45 226 | 542 | 66 | 568 | 11 669 | 12 662 | 14 837 | 17,21 % | 13,67 % | 17,87 %
Airija | 70 280 | 430 | 165 | 595 | 16 950 | 5 895 | 19 486 | 10,19 % | 6,14 % | 13,13 %
Graikija | 131 940 | 241 | 202 | 419 | 28 078 | 29 527 | 42 946 | 16,21 % | 20,94 % | 27,09 %
Ispanija | 504 782 | 1 467 | 644 | 1 863 | 172 268 | 153 032 | 222 142 | 23,26 % | 20,00 % | 27,29 %
Prancūzija | 549 192 | 1 364 | 392 | 1 756 | 75 585 | 79 087 | 111 677 | 8,68 % | 7,93 % | 12,74 %
Kroatija | 56 594 | 741 | 38 | 779 | 20 708 | 18 146 | 25 690 | 28,34 % | 30,10 % | 36,58 %
Italija | 301 333 | 2 314 | 610 | 2 589 | 48 561 | 44 113 | 63 965 | 14,21 % | 13,31 % | 18,97 %
Kipras | 5 736 | 40 | 30 | 63 | 883 | 1 644 | 1 784 | 13,11 % | 26,74 % | 28,82 %
Latvija | 64 589 | 329 | 98 | 333 | 10 085 | 10 889 | 11 833 | 11,49 % | 10,23 % | 11,53 %
Lietuva | 65 301 | 410 | 84 | 485 | 6 665 | 6 586 | 9 248 | 9,40 % | 8,47 % | 12,16 %
Liuksemburgas | 2 597 | 48 | 18 | 66 | 416 | 418 | 702 | 16,02 % | 16,10 % | 27,03 %
Vengrija | 93 030 | 479 | 56 | 525 | 14 442 | 13 747 | 19 949 | 15,52 % | 14,78 % | 21,44 %
Мalta | 316 | 32 | 13 | 39 | 233 | 17 | 234 | 12,97 % | 4,11 % | 12,97 %
Nyderlandai | 41 526 | 139 | 76 | 194 | 14 810 | 10 502 | 17 315 | 7,55 % | 11,48 % | 13,29 %
Austrija | 83 859 | 247 | 99 | 294 | 9 191 | 10 169 | 12 691 | 10,96 % | 12,13 % | 15,13 %
Lenkija | 312 685 | 849 | 145 | 987 | 38 526 | 55 617 | 68 401 | 10,93 % | 15,48 % | 19,56 %
Portugalija | 91 990 | 106 | 62 | 165 | 39 781 | 17 952 | 50 895 | 17,05 % | 10,01 % | 20,67 %
Rumunija | 238 391 | 383 | 148 | 531 | 41 469 | 36 978 | 55 674 | 16,68 % | 14,83 % | 22,56 %
Slovėnija | 20 273 | 323 | 31 | 354 | 6 640 | 5 078 | 7 684 | 32,73 % | 25,00 % | 37,85 %
Slovakija | 48 845 | 473 | 41 | 514 | 5 837 | 13 106 | 14 442 | 11,95 % | 26,83 % | 29,57 %
Suomija | 338 145 | 1 721 | 468 | 1 865 | 55 357 | 31 080 | 55 988 | 14,36 % | 7,29 % | 14,45 %
Švedija | 414 864 | 3 986 | 544 | 4 082 | 64 003 | 30 075 | 64 578 | 13,20 % | 6,11 % | 13,32 %
Jungtinė Karalystė | 244 820 | 654 | 272 | 924 | 80 190 | 28 051 | 95 106 | 5,35 % | 6,54 % | 8,54 %
ES 28 | 4 346 742 | 23 726 | 5 572 | 27 312 | 884 469 | 725 433 | 1 147 956 | 13,84 % | 12,38 % | 18,12 %

Šaltinis: Europos Komisija, „Natura 2000“ barometras. 2016 m. sausio mėn.

2 lentelė. Bendrijos svarbos teritorijų (BST) ir specialių saugomų teritorijų (SST) skaičius

Šalis | BST iki 2010 m. sausio mėn. (terminas baigėsi) | Nustatyta kaip SST iki 2016 m. sausio mėn.
Belgija | 280 | 130
Bulgarija | 228 | 6
Čekija | 1 082 | 287
Danija | 261 | 261
Vokietija | 4 622 | 2 658
Estija | 531 | 535
Airija | 424 | 5
Graikija | 239 | 239
Ispanija | 1 448 | 985
Prancūzija | 1 366 | 1 183
Kroatija | 0 | 0
Italija | 2 288 | 522
Kipras | 36 | 2
Latvija | 324 | 329
Lietuva | 279 | 84
Liuksemburgas | 48 | 48
Vengrija | 467 | 479
Мalta | 28 | 0
Nyderlandai | 146 | 139
Austrija | 168 | 149
Lenkija | 823 | 0
Portugalija | 96 | 34
Rumunija | 273 | 0
Slovėnija | 259 | 229
Slovakija | 382 | 305
Suomija | 1 715 | 1 710
ŠŠvedija | 3 983 | 3 983
Jungtinė Karalystė | 623 | 622
ES 28 | 22 419 | 14 924

Šaltinis: Europos Komisija.

3 lentelė. 24 ištirtų teritorijų apžvalga

Valstybė narė | Teritorija | Teritorijos tipas | Plotas (ha) | Biogeografinis regionas | Patvirtintas valdymo planas | Valdymo planų priėmimas laiku | Valdymo plano įgyvendinimas pradėtas | Valdymo plano peržiūra | Įgyvendinimo pažangos stebėjimas | Įgyvendinti stebėjimo planai | Vykdomas tam tikras teritorijos stebėjimas² | Atnaujintos standartinės duomenų formos
Vokietija | 1 teritorija | SAT, SST | 15 014 | Atlanto | Taip¹ | Taip¹ | Taip | N. d. | Taip | Ne | Taip | Taip¹
2 teritorija | SAT, SST | 74 690 | Kontinentinis | Taip¹ | Taip¹ | Taip | N. d. | Taip | Ne | Taip | Taip¹
3 teritorija | SAT, SST | 4 525 | Kontinentinis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
4 teritorija | SST | 1 927 | Alpinis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
5 teritorija | SAT, SST | 4 180 | Kontinentinis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
Ispanija | 1 teritorija | SAT, SST | 37 804 | Atlanto | Taip | Ne | Taip¹ | N. d. | Ne | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | SAT, SST | 27 983 | Viduržemio jūros | Taip | Ne | Taip¹ | N. d. | Ne | Ne | Taip | Ne
3 teritorija | SAT, BST | 29 285 | Viduržemio jūros | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Taip | Ne
4 teritorija | SAT, SST | 9 689 | Makaronezijos | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Taip | Ne
5 teritorija | SST | 634 | Makaronezijos | Taip | Taip | Taip¹ | N. d. | Ne | Ne | Taip | Taip
Prancūzija | 1 teritorija | SAT, SST | 33 695 | Atlanto | Taip | Taip | Taip¹ | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne
2 teritorija | SAT, SST | 18 840 | Atlanto | Taip | Taip | Taip | Ne | Ne | Taip | Taip | Ne
3 teritorija | BST | 9 369 | Viduržemio jūros | Taip | Ne | Taip | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
4 teritorija | SAT, BST | 39 781 | Alpinis | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne | Taip | Ne
Lenkija | 1 teritorija | BST | 157 | Kontinentinis | Taip | Taip | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
2 teritorija | SAT | 30 778 | Kontinentinis | Taip | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
3 teritorija | SAT | 6 846 | Kontinentinis | Taip | Taip | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
4 teritorija | BST | 249 | Alpinis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
5 teritorija | BST | 8 256 | Alpinis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Ne
Rumunija | 1 teritorija | SAT | 1 527 | Panoninis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Taip | Taip
2 teritorija | BST | 1 855 | Kontinentinis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Ne | Taip
3 teritorija | BST | 4 281 | Alpinis | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Taip | Taip
4 teritorija | SAT | 881 | Juodosios jūros | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Taip | Taip
5 teritorija | SAT, BST | 2 413 | Stepių | Ne | Ne | Ne | N. d. | Ne | Ne | Taip | Taip
Iš viso TAIP | 12 | 8 | 9 | 0 | 4 | 2 | 14 | 8
Iš viso NE | 12 | 16 | 15 | 3 | 20 | 22 | 10 | 16

1 Iš dalies.

2 Į stebėjimo planus neįtraukti stebėjimo veiksmai.

4 lentelė. Ištirtų tinkamų vertinimų (TV) apžvalga

Valstybė narė | Teritorija | Projektas | Ar reikia atlikti TV? | Ar TV atliktas nuosekliai ir išsamiai? | Kontrolės tipas | Ar įtrauktos poveikio mažinimo priemonės? | Ar įtrauktos kompensacinės priemonės?
Ar išanalizuotas poveikis visoms rūšims ir buveinėms? | Ar užtikrintas priimtų sprendimų atsekamumas? | Ar TV kokybė pakankama? (pvz., trūksta tinkamų darbuotojų) | Ar deramai įvertintas suminis poveikis?
Vokietija | 1 teritorija | 1.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne
1 teritorija | 1.2 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
1 teritorija | 1.3 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.1 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.2 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne
3 teritorija | 3.1 projektas | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Ne
3 teritorija | 3.2 projektas | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Ne
4 teritorija | 4.1 projektas | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Ne
4 teritorija | 4.2 projektas | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Ne | Ne
5 teritorija | 5 projektas | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Ne
Ispanija | 1 teritorija | 1.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
1 teritorija | 1.2 projektas | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.1 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.2 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
3 teritorija | 3.1 projektas | Taip | - | - | - | - | - | - | -
3 teritorija | 3.2 projektas | Taip | - | - | - | - | - | - | -
4 teritorija | 4.1 projektas | Taip | - | - | - | - | - | - | -
4 teritorija | 4.2 projektas | Taip | - | - | - | - | - | - | -
5 teritorija | 5.1 projektas | Taip | - | - | - | - | - | - | -
5 teritorija | 5.2 projektas | Taip | - | - | - | - | - | - | -
Prancūzija | 1 teritorija | 1.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.2 projektas | Taip¹ | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne
2 teritorija | 2.3 projektas | Taip¹ | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Ne | Ne
3 teritorija | 3.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne
3 teritorija | 3.2 projektas | Taip¹ | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Ne | Ne
3 teritorija | 3.3 projektas | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Ne
4 teritorija | 4.1 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Taip | Ne | Ne | Ne
4 teritorija | 4.2 projektas | Taip¹ | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
4 teritorija | 4.3 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
Lenkija | 1 teritorija | 1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.2 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
3 teritorija | 3.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
3 teritorija | 3.2 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
4 teritorija | 4.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
4 teritorija | 4.2 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
5 teritorija | 5.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
5 teritorija | 5.2 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
Rumunija | 1 teritorija | 1.1 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
2 teritorija | 2.1 projektas | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Ne
2 teritorija | 2.2 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne
3 teritorija | 3.1 projektas | Taip | Ne | – | Ne | – | – | – | Ne
3 teritorija | 3.2 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Ne | Ne
4 teritorija | 4.1 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
4 teritorija | 4.2 projektas | Taip | Ne | – | Ne | – | – | Taip | Ne
5 teritorija | 5.1 projektas | Taip | Ne | Taip | Taip | Taip | Ne | Taip | Ne
5 teritorija | 5.2 projektas | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne | Ne | Taip | Ne
Iš viso TAIP | 47 | 7 | 28 | 36 | 24 | 7 | 30 | 0
Iš viso NE |  | 34 | 11 | 5 | 15 | 32 | 10 | 41
Nepakanka dokumentų, kad būtų galima įtraukti |  | 6 | 8 | 6 | 8 | 8 | 7 | 6
Iš viso | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47

1 Supaprastintos procedūros; aplinkos apsaugos institucija nereikalauja išsamaus TV.

Sutartiniai ženklai: - Nepakanka dokumentų, kad būtų galima įtraukti.

Pastaba. Atlikus tinkamą vertinimą, kompetentingos institucijos nedavė leidimo tęsti 1.1 projekto Vokietijoje ir 5.1 projekto Lenkijoje.

5 lentelė. „Natura 2000“ finansavimas iš ES fondų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui

Fondo pavadinimas | Fondo tikslas
Aplinkos finansinė priemonė (LIFE+) | LIFE+ gamtos ir biologinės įvairovės elementas yra skirtas toliau remti tinklo „Natura 2000“ plėtojimą ir įgyvendinimą.

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)
Pagal kaimo plėtros programą yra du specialūs „Natura 2000“ mokėjimai: 213 priemonė „Natura 2000“ mokėjimai ir mokėjimai, susiję su Direktyva“ ir 224 priemonė „Natura 2000“ mokėjimai ir mokėjimai, susiję su Direktyva (miškai)“.

„Natura 2000“ teritorijose taip pat gali būti taikomos kitos kaimo plėtros priemonės, visų pirma 214 priemonė „agrarinės aplinkosaugos mokėjimai“.

Europos žuvininkystės fondas (EŽF)
Vandens aplinkosauginės priemonės gali skatinti „subalansuotą akvakultūrą, atitinkančią konkrečius aplinkosaugos apribojimus, atsirandančius nustačius „Natura 2000“ teritorijas“.

Be to, EŽF gali būti panaudotas remti bendro intereso priemones, susijusias su „aplinkos apsauga ir jos gerinimu „Natura 2000“ sistemoje, kai jos teritorijos yra tiesiogiai susijusios su žvejybos veikla, išskyrus einamosios veiklos išlaidas“.

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) | Su „Natura 2000“ teritorijomis gali būti susiję keli struktūrinių fondų veiksmai, visų pirma 51 veiksmas „ Biologinės įvairovės ir gamtos apsaugos skatinimas (įskaitant Natura 2000)“, 55 veiksmas „Gamtos turtų skatinimas“ ir 56 veiksmas „Gamtos paveldo apsauga ir plėtra“.
Europos socialinis fondas (ESF)
Sanglaudos fondas
7-oji bendroji mokslinių tyrimų programa (7BP) | 7BP lėšomis remiami įvairių teminių sričių tarpvalstybiniai moksliniai tyrimai, pavyzdžiui, aplinkos srityje.

Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė.

Komisijos atsakymas

Santrauka

III

Atsižvelgdama į tinkamumo patikrą Komisija 2017 m. ketina priimti veiksmų planą, kad pagerintų Gamtos direktyvų įgyvendinimą.

IV

Norint įgyvendinti direktyvų tikslus, vienas svarbiausių dalykų yra nustatyti ir įgyvendinti reikiamas apsaugos priemones. Tam reikia gerai išmanyti ekologinius buveinių ir rūšių poreikius, bet kartais šių žinių dar stinga.

V

Gamtos apsaugos aspektai visapusiškai integruoti į sanglaudos politiką: ne tik numatyta galimybė finansuoti priemones „Natura 2000“ teritorijose, bet ir tada užtikrinama, kad jokiomis investicijomis, kurių pagrindinis tikslas nėra „Natura 2000“ teritorijų apsauga, šioms teritorijoms nebūtų kenkiama.

Biologinės įvairovės, įskaitant „Natura 2000“ teritorijas, atkūrimas, išsaugojimas ir didinimas yra vienas iš kaimo plėtros antrinių prioritetų. Taigi valstybės narės turi teisinį pagrindą ir priemonių, kad pagal šią politiką galėtų remti „Natura 2000“ teritorijų valdymą. 2014–2020 m. iš EŽŪFKP beveik 44 mlrd. EUR (beveik 45 proc.) skirta kaimo plėtros programų (KPP) 4 prioritetui, kuris apima biologinės įvairovės antrinį prioritetą ir pagal kurį ir tiesiogiai, ir netiesiogiai remiama biologinė įvairovė, nors ir neįmanoma tiksliai nurodyti, kiek biudžeto lėšų buvo skirta „Natura 2000“ valdymui. Be to, dėl daugiau kaip 18 proc. žemės ūkio paskirties žemės (neįskaitant miško žemės) yra sudarytos valdymo sutartys, pagal kurias remiama biologinė įvairovė, nors ir neįmanoma tiksliai nurodyti, koks žemės plotas buvo valdomas pagal valdymo sutartis siekiant įgyvendinti tinklo „Natura 2000“ valdymo planus.

VI

Dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo 2007–2013 m. laikotarpiu teikti rodiklių ataskaitas buvo neprivaloma. Nebuvo pagrindinio (bendro) rodiklio, susijusio su „Natura 2000“, nes nebuvo rezultatų pagrindinių (bendrų) rodiklių. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu nustatytas vienas biologinės įvairovės rodiklis (buveinių, gavusių paramą siekiant užtikrinti geresnę apsaugos būklę, plotas).

EŽŪFKP taiko konkrečius rezultatų rodiklius, pagal kuriuos stebima „Natura 2000“ priemonėmis remiama veikla. 2007–2013 m. ex post vertinimus valstybės narės turi pateikti iki 2016 m. pabaigos, Komisija juos apibendrins 2017 m.

ERPF, EŽŪFKP ir Sanglaudos fondas apima daug skirtingų teritorijų. Taigi, padidinus vienai teritorijai taikomų rodiklių skaičių, tą patį reikėtų padaryti ir dėl kitų teritorijų.

Įvadas

07

Nors Komisija tikrina poreikių ir prioritetinių veiksmų programose (PVP) bei finansavimo programose nustatytų tikslų suderinamumą, valstybės narės gali nuspręsti PVP tikslų siekti kitomis lėšomis ir priemonėmis.

Kai pagal sanglaudos politiką iš ERPF arba Sanglaudos fondo remiami didelės apimties projektai, Komisija, prieš priimdama sprendimą dėl tų projektų, tikrina, kaip jie dera su reikalavimais, susijusiais su tinklu „Natura 2000“.

Pastabos

2 langelis. Antra įtrauka

Tikimasi, jog į bendrąsias visų Europos struktūrinių ir investicijų fondų nuostatas įtrauktais partnerystės ir daugiapakopio valdymo principais bus užtikrinta, kad įvairių subjektų veiksmų tam tikroje politikos srityje koordinavimas taps įprasta praktika. Partnerystės ryšius reikėtų užmegzti ir su atitinkamomis valdžios institucijomis, tačiau tai turėtų būti daroma pagal valstybių narių institucijų ir teisinę sistemą ir pagal nacionalinę bei regioninę kompetenciją. Laikydamosi šios koncepcijos, vadovaujančiosios institucijos privalo įtraukti partnerius į programų rengimo ir įgyvendinimo procesus. Komisija, stengdamasi, kad šią koncepciją 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybėse narėse būtų lengviau įgyvendinti, taip pat patvirtino Europos partnerystės elgesio kodeksą.

32

Kalbant apie Lenkijos projektą pažymėtina, kad tai, jog sąlyga, numatyta leidime vykdyti projektą, nebuvo įvykdyta, yra akivaizdus ne tik ES teisės, bet ir Lenkijos teisės aktų pažeidimas. Komisijos žiniomis, Lenkijos teisės aktų nuostatos šiuo atžvilgiu yra pakankamos. Pirmiausia pažymėtina, kad Lenkijos statybos įstatyme tam tikro pobūdžio projektams (ypač kelių, geležinkelių ir kitiems projektams, kuriems taikoma Poveikio aplinkai vertinimo direktyva) nustatytas reikalavimas užbaigus statybos darbus prieš pradedant naudoti pastatytą infrastruktūrą gauti „statinių eksploatavimo leidimą“. Vis dėlto Komisija supranta, kad gali atsirasti įgyvendinimo trūkumų. Apie aplinkos apsaugos sąlygų nesilaikymo atvejus galima pranešti atitinkamam regioniniam aplinkos apsaugos direktoratui, o šis pagal Administracinių procedūrų vykdymo užtikrinimo aktą imasi vykdymo užtikrinimo veiksmų.

36

Kalbos barjeras yra neišvengiamas, nes biogeografinis procesas yra tarpvalstybinio pobūdžio, o turimi ištekliai riboti, todėl per posėdžius neįmanoma užtikrinti vertimo žodžiu.

Be to, Komisijos tarnybos paragino visus šio proceso dalyvius ypatingos svarbos dokumentus (pavyzdžiui, nacionalines buveinių tipų ir jų apsaugos būklės išaiškinimo gaires) parengti savo kalba. Galiausiai pažymėtina, kad tinklaveikos renginius, atsižvelgiant į dalyvaujančias šalis ir (arba) regionus, taip pat galima organizuoti kitomis kalbomis, ne vien anglų kalba.

41

Kalbant apie EŽŪFKP, turima duomenų apie išlaidas priemonėms, kurios konkrečiai skirtos tinklui „Natura 2000“ (213 priemonei – „Natura 2000“ mokėjimai“ ir 224 priemonei „Miško „Natura 2000“ mokėjimai“). Norėdama įtraukti pagal kitas priemones patirtas su tinklu „Natura 2000“ susijusias išlaidas, Komisija 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu suaktyvino „Natura 2000“ finansavimo stebėseną. Pirmiausia bus stebimos išlaidos, patirtos pagal agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities priemonę „Natura 2000“ teritorijose.

Dėl ERPF ir Sanglaudos fondo pažymėtina, kad pagal 51 intervencinių veiksmų kategoriją „Biologinės įvairovės ir gamtos apsaugos skatinimas (įskaitant „Natura 2000“)“ buvo skirta su tinklu „Natura 2000“ susijusių asignavimų. Kad tinklui „Natura 2000“ skirtas finansavimas būtų aiškiau atskirtas nuo kitos paramos biologinei įvairovei, 2014–2020 m. laikotarpiu sukurtos dvi atskirtos kategorijos, 085 ir 086.

42

Valstybių narių valdžios institucijos gali laisvai nuspręsti, kaip jų tinklas „Natura 2000“ bus valdomas ir finansuojamas.

„Natura 2000“ teritorijose paprastai taikomos privalomosios ir savanoriškos apsaugos priemonės. Pasirinktas požiūris turi įtakos tam, kokiomis finansavimo priemonėmis galima naudotis.

Paramą pagal 213 ir 224 priemones galima teikti tik būtiniesiems valdymo planuose arba lygiaverčiuose dokumentuose nustatytiems reikalavimams įgyvendinti. Kadangi daugelyje „Natura 2000“ teritorijų tokių planų arba priemonių trūksta, ten jomis pasinaudoti neįmanoma.

Be to, dauguma valstybių narių dažniausiai pasirenka savanorišką tinklo „Natura 2000“ valdymo modelį, o pagal tokį modelį galbūt aktualios kitos, pvz., agrarinės aplinkosaugos, priemonės. Todėl kadangi 214 ir 224 priemonėmis naudotasi menkai, tai neatspindi viso paramos kaimo plėtrai „Natura 2000“ srityje vaizdo.

Taip pat žr. atsakymą į 41 dalies pastabas.

43

ERPF ir Sanglaudos fondo parama tinklo „Natura 2000“ ir kitoms biologinės įvairovės ir (arba) gamtos apsaugos priemonėms įtraukta į tą pačią intervencinių veiksmų kategoriją, kaip ir 2007–2013 m. laikotarpiu. 2014–2020 m. laikotarpiu padėtis pakito, nes šiuo laikotarpiu parama „Natura 2000“ teritorijoms įtraukta į atskirą intervencinių veiksmų kategoriją.

Kalbant apie kaimo plėtrą, įvairios priemonės yra tiesiogiai ir netiesiogiai naudingos „Natura 2000“ tinklui, pvz., pagal agrarinės aplinkosaugos priemonę remiant dirvožemio apsaugą, remiama ir biologinė įvairovė. Jeigu tinklui „Natura 2000“ skiriama parama bus atskirta nuo kitų aplinkosaugos veiksmų finansavimo, gali kilti rizika, kad nebebus matomas tikrasis daugialypis daugelio priemonių poveikis. Būtent dėl to už 4 kaimo plėtros aplinkos apsaugos prioriteto priemones atsiskaitoma bendrai, prioriteto lygmeniu.

Pagal 2014–2020 m. KPP 4 prioritetui iš EŽŪFKP skirta beveik 44 mlrd. EUR (45 proc.) – šiomis lėšomis prie biologinės įvairovės prisidedama ir tiesiogiai, ir netiesiogiai, nors ir neįmanoma tiksliai nurodyti, keik biudžeto lėšų buvo skirta tinklo „Natura 2000“ valdymui. Be to, dėl daugiau kaip 18 proc. žemės ūkio paskirties žemės (neįskaitant miško žemės) yra sudarytos valdymo sutartys, pagal kurias remiama biologinė įvairovė, nors ir neįmanoma tiksliai nurodyti, koks žemės plotas buvo valdomas pagal valdymo sutartis siekiant įgyvendinti tinklo „Natura 2000“ valdymo planus.

Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 42 dalies pastabas.

44

Komisija nori pabrėžti šiuos dalykus:

–kalbant apie EŽŪFKP, Komisija 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu suaktyvino „Natura 2000“ finansavimo stebėseną,

–kalbant apie ERPF ir Sanglaudos fondą, turima duomenų apie biologinei įvairovei ir (arba) gamtos apsaugai iš ERPF ir Sanglaudos fondo skirtą paramą pagal kiekvieną valstybę narę, ši parama taip pat apima paramą „Natura 2000“ teritorijoms (taip pat žr. atsakymą į 41 dalies pastabas).

45

Komisija apibendrino ir glaustai išanalizavo iš daugumos valstybių narių gautą informaciją, pateiktą vidaus dokumentuose (pasinaudota ir pagalba pagal išorės sutartį).

Dėl paskesnių priemonių po vertinimų pažymėtina, kad procesas nebuvo įformintas. Tačiau keičiantis informacija dvišaliu lygmeniu (pvz., per finansavimo seminarus) arba pagal LIFE prioritetinių veiksmų programas ir (arba) integruotus projektus, valstybės narės ir (arba) regionai buvo kviečiami atnaujinti savo PVP – tai kai kuriose valstybėse narėse arba regionuose (pvz., Ispanijoje, Airijoje, Nyderlanduose ir Velse) jau padaryta.

49

Valstybės narės pačios nusprendžia remti tinklą „Natura 2000“ savo veiksmų programose ir jose nustato, ar tinklui „Natura 2000“ skiriamas finansavimas. Tai taip pat atitinka 9 dalies pastabą (Už „Natura 2000“ teritorijų tinklo sukūrimą, valdymą ir finansavimą atsako valstybės narės).

Žr. Komisijos atsakymą į 41 ir 43 dalių pastabas.

50

Paramos telkimas pagal temas netrukdo investuoti į aplinkos apsaugą, įskaitant biologinės įvairovės apsaugą, tik labiau išsivysčiusiuose regionuose investicijos nukreipiamos nuo bazinės vandens ir atliekų tvarkymo infrastruktūros. Dėl to matome, kad finansinių asignavimų biologinės įvairovės ir (arba) aplinkos apsaugos priemonėms padėtis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu (skirta 3,7 mlrd. EUR, iš jų 1 mlrd. EUR – „Natura 2000“ teritorijoms) ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu (skirta 3,7 mlrd. EUR) yra panaši. Be to, sanglaudos politikos taisyklėse taip pat reikalaujama leidžiant lėšas visose srityse laikytis darnaus vystymosi principo, įskaitant aplinkos apsaugą ir biologinę įvairovę. Vadinasi, 2014–2020 m. aplinkos apsaugos aspektus reikia įtraukti į visas sanglaudos politikos fondų lėšomis remiamas investicijas.

51

Žr. Komisijos atsakymą į 7 dalies pastabas.

PVP buvo ne vienintelis būdas užtikrinti, kad bendro finansavimo programose būtų pakankamai atsižvelgta į tinklą „Natura 2000“. Neatsižvelgiant į PVP trūkumus, Komisijos tarnybos šioje srityje dėjo daug pastangų.

52

Be to, net ir kituose generaliniuose direktoratuose, pvz., Regioninės ir miestų plėtros GD, taip pat buvo atliekamas vidaus patikrinimas, kaip laikomasi ES aplinkos apsaugos politikos (įskaitant teminiuose tinkluose dalyvaujančių vyresniųjų specialistų atliekamas parengiamaisiais veiksmais ir (arba) veiksmų programomis pagrįstas peržiūras). Regioninės ir miestų plėtros GD geografiniams padaliniams taip pat pateiktos gairės, pvz., žr.: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_fiche_biodiversity_n2000.pdf.

53

Komisija nori pabrėžti, kad struktūrizuoto požiūrio nebuvo galima taikyti dėl laiko ir išteklių trūkumo. Per VP ir KPP vertinimus visada naudoti specialūs Aplinkos GD parengti patikros kontroliniai sąrašai, nors tam tikros lentelės dėl laiko arba išteklių stokos buvo užpildomos ne visada.

Primenama, kad septyni pareigūnai arba nacionaliniai ekspertai per trumpą laiką įvertino 118 KPP (kai kuriais atvejais viena KPP buvo įvertinta per keletą dienų).

54

Nors PVP kokybė ir nevienoda, jose pirmą kartą pažymėti su tinklu „Natura 2000“ susiję finansiniai poreikiai. Šios informacijos anksčiau neturėta, ji buvo labai naudinga ir padėjo paskirstyti lėšas tinklui „Natura 2000“. Be to, PVP buvo ne vienintelis būdas užtikrinti, kad bendro finansavimo programomis būtų pakankamai atsižvelgta į tinklą „Natura 2000“. Neatsižvelgiant į PVP trūkumus, Komisijos tarnybos šioje srityje dėjo daug pastangų.

Valstybės narės turi daug su savo prioritetais susijusios laisvės. Įpareigojimo skirti biudžetą, atitinkantį PVP nurodytus poreikius, nėra.

Be to, kalbant apie EŽŪFKP, ne visos valstybės narės (arba regionai) pakankamai viešina „Natura 2000“ įgyvendinimo priemones galimiems paramos gavėjams, dėl to priemonėmis dažnai naudojamasi vangiai. Pagaliau pažymėtina, kad skirtas biudžetas ne visada sunaudojamas ir laikotarpio pabaigoje tas lėšas tenka perskirstyti kitoms priemonėms.

55

Žr. Komisijos atsakymą į 43 ir 50 dalių pastabas.

58

Kadangi biologinės įvairovės apsauga ir didinimas, taip pat ir „Natura 2000“ teritorijose, yra vienas iš antrinių kaimo plėtros prioritetų, siekiant šio tikslo galima pasinaudoti bet kuria atitinkama priemone. Vienomis šių priemonių šioje srityje galima pasiekti daugiau, negu kitomis, taigi galbūt jos labiau pritaikytos prie tinklo „Natura 2000“ poreikių.

Pagal agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonę gali būti įgyvendinama ir bendresnio pobūdžio, ir tikslingesnė veikla: pirmasis priemonių tipas yra naudingas aplinkos apsaugai apskritai, o kitas – labiau sutelktas į konkretų poreikį ir (arba) tikslą, pvz., konkrečiai buveinei ar paukščių rūšiai skirta priemonė. Abiejų tipų (bendresnio pobūdžio ir tikslingesnė) veikla gali būti naudinga aplinkos apsaugai ir yra įtraukiama į kaimo plėtros programas.

59

Tam tikra EŽF parama vis dėlto buvo suteikta paramos gavėjams, kuriems taikomi šie reikalavimai, ir taip padėta pasiekti didesnį „Natura 2000“ programų socialinį pripažinimą.

10 langelis. Pirma įtrauka

Priemonės mastas buvo ribotas dėl to, kad, palyginti su 2007–2013 m. laikotarpiu, KPP biudžetas buvo mažesnis.

10 langelis. Antra įtrauka

Komisija patvirtina, kad pagal Lenkijos KPP parama teikiama tik didesniems negu 1 ha ūkiams.

10 langelis. Trečia įtrauka

2007–2013 m. Rumunijos KPP įgyvendinimo laikotarpiu ir tuo metu, kai patvirtinta 2014–2020 m. KPP, buvo parengta labai nedaug „Natura 2000“ valdymo planų. Todėl įgyvendinant agrarinės aplinkosaugos priemones, skirtas šioje ataskaitoje paminėtų rūšių paukščiams, a priori nebuvo galima atsižvelgti į dar nenustatytas apsaugos priemones. Kol tokių apsaugos priemonių nebuvo, agrarinės aplinkosaugos priemonėmis buvo kuriamos bendros apsaugos sistemos, kuriomis stengtasi prisidėti prie nacionaliniu, ES ir tarptautiniu lygmeniu nustatytų tikslų įgyvendinimo; jos buvo „Natura 2000“ valdymo planų pirmtakės. Rumunija 2014–2020 m. KPP nurodė, kad, kai bus patvirtinti „Natura 2000“ valdymo planai, ji peržiūrės agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonių schemas ir apsvarstys galimybę nustatyti „Natura 2000“ paramos priemonę.

Tiesa, į siūlomas agrarinės aplinkosaugos schemas (abiem programavimo laikotarpiais į 3.2 paketą, skirtą juodakaktėms medšarkėms (lanius minor) ir raudonkojams sakalams (falco vespertinus)) yra įtraukti įsipareigojimai apriboti ganomų galvijų tankį ir pjauti žolę tik tam tikrais laikotarpiais, taip pat uždrausti arti ir dirbti žemę bei vykdyti sunkiuosius mechaninius darbus. Šių savanoriškų įsipareigojimų įgyvendinimas priklauso nuo atskirų ūkininkų noro juos prisiimti.

61

Dėl Rumunijos. Programos LIFE lėšomis Rumunijoje buvo finansuoti keturi rudųjų lokių apsaugos projektai – trys iš jų užbaigti, vienas dar vykdomas. Pirmieji trys projektai vykdyti skirtingu mastu ir skirtingose srityse: 1) konkrečioje „Natura 2000“ teritorijoje Muntii Vrancei (Vrančios kalnuose); 2) regioniniu lygmeniu, įskaitant visas „Natura 2000“ teritorijas Vrančios apskrityje ir dvi kaimynines apskritis; 3) nustatytos nacionalinės taisyklės dėl rudųjų lokių apsaugos (duomenys renkami ir analizuojami nacionaliniu lygmeniu). Vis dar vykdomo projekto LIFE 13 NAT/RO/1154 tikslas yra mažesniu mastu išsaugoti rudųjų lokių populiaciją Brasovo apskrityje, o projekto veiksmai daugiausia susiję su žmonių ir lokių susidūrimais. Keturių projektų mastas ir sritys yra skirtingi, į juos įtraukti tyrimai aprėpė atitinkamas sritis.

62

Į rezultatus orientuota apsaugos veikla, pavyzdžiui, pagal agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonę, yra puikus pavyzdys, kaip priemonė atitinka rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo koncepciją. Ją vykdant ir stengiantis pasiekti rezultatų konkrečiose ekosistemose, daugiau dėmesio skiriama paramos gavėjų pastangoms ir žinioms, o ne vien vadovaujamasi susiformavusia praktika. Kai į rezultatus orientuota veikla yra gerai suplanuota, pagrįsta duomenimis ir teisingai nustatytais rodikliais, ją kontroliuoti turėtų būti lengviau negu veiklą, vykdomą laikantis nustatytos valdymo praktikos. Koncepcijos rengimo etapu (pvz. nustatant tinkamus ir aiškius rodiklius) į rezultatus orientuotos veiklos išlaidos gali būti didesnės negu įgyvendinimo etapu.

Valstybės narės „Natura 2000“ srityje skyrė lėšas į rezultatus orientuotoms priemonėms.

12 langelis

Kai kurie kiti Vokietijos regionai į savo 2007–2013 m. ir (arba) 2014–2020 m. laikotarpio kaimo plėtros programas įtraukė į rezultatus orientuotus agrarinės aplinkosaugos planus.

63

Atliekant ERPF ir (arba) Sanglaudos fondo stebėseną programos lygmeniu bus surinkta informacija apie programos įgyvendinimą, jos prioritetines kryptis ir apie visus programos įgyvendinimui įtakos turinčius dalykus.

64

Dėl ERPF ir Sanglaudos fondo 2007–2013 m. teikti rodiklių ataskaitas buvo neprivaloma. 2014–2020 m. į reglamentą buvo įtraukti bendri išdirbio rodikliai ir, kai reikia, juos būtina naudoti visų programų informacijai apibendrinti – kai įgyvendinant programos veiksmus informacijos apie bendrą išdirbio rodiklį nėra, valstybės narės turi nurodyti atitinkamą konkrečios programos rodiklį ir už jį atsiskaityti. ERPF ir Sanglaudos fondo rezultatų rodikliai visada nustatomi konkrečiai programai.

65

EŽŪFKP stebėsenos rodikliai (panaudotų išteklių ir išdirbio) aiškiai parodo, kas iš tikrųjų remiama. Ši informacija papildoma kiekvienos KPP vertinimais, taip siekiant įvertinti politikos veiksmingumą. Valstybių narių pateiktus 2007–2013 m. ex post vertinimus Komisija apibendrins 2017 m.

14 langelis

Žr. Komisijos atsakymą į 65 dalies pastabas.

66

Žr. Komisijos atsakymą į 65 dalies pastabas.

68

Fondams yra nustatyti konkretūs išdirbio rodikliai, skirti „Natura 2000“ remiamai veiklai stebėti. 2007–2013 m. ex post vertinimus valstybės narės turi pateikti iki 2016 m. pabaigos, Komisija juos apibendrins 2017 m.

69

Komisija pažymi, kad Buveinių direktyvoje nėra konkretaus įpareigojimo parengti stebėjimo planą teritorijos lygmeniu. Tačiau Komisija sutinka, kad stebėjimas teritorijos lygmeniu yra ypač svarbus norint įvertinti apsaugos priemonių veiksmingumą, taip pat norint įvykdyti kitus direktyvoje nustatytus įpareigojimus, pvz., išvengti natūralių buveinių ir rūšių buveinių blogėjimo, o taip pat rūšių, kurių apsaugai buvo įsteigtos specialios saugomos teritorijos, trikdymo (6 straipsnio 2 dalis).

71

Žr. Komisijos atsakymą į 69 dalies pastabas.

72

Komisija tikrina, ar standartinių duomenų formos (SDF) yra atnaujintos (pagal pakitusią informaciją apie rūšis ir buveines, kurioms skirtos teritorijos) arba ar teritorijos ribos pakoreguotos, kasmet atnaujindamos Sąjungos Bendrijos svarbos teritorijų (BST) sąrašus, taip pat atnaujindamos informaciją, remdamosi BST tinklo pakankamumo vertinimu. Komisija 2017 m. ketina atlikti išsamesnę patikrą.

78

Tai, kad nėra „bendro“ duomenų rinkimo metodo, neturi lemiamos reikšmės ir, atsižvelgiant į ypač didelę rūšių, buveinių ir ekologinių sąlygų įvairovę ES (ir sausumoje, ir jūroje), sukurti vienos visiems tinkamos stebėjimo metodikos praktiškai neįmanoma (ir ekologiniu požiūriu neįgyvendinama); kritinės svarbos klausimas veikiau yra tai, kad daugelyje valstybių narių daugeliui rūšių ir buveinių tipų stebėti trūksta moksliškai pagrįstos įrangos ir stebėjimo planų; Jeigu stebėjimo metodas yra moksliškai pagrįstas ir jį taikant gaunami statistiškai reikšmingi rezultatai, tada to pakanka, kad būtų garantuota duomenų (pvz., apie populiacijos dydžius ir tendencijas) kokybė ir palyginamumas.

Išvados ir rekomendacijos

81

Atsižvelgdama į tinkamumo patikrą Komisija 2017 m. ketina priimti veiksmų planą, kad pagerintų Gamtos direktyvų įgyvendinimą.

1 rekomendacija. Visiškai įgyvendinti visas Gamtos direktyvas

a)Komisija pritaria šiai rekomendacijai valstybėms narėms.

b)Komisija pritaria šiai rekomendacijai valstybėms narėms ir pažymi, kad taip pat labai svarbu užtikrinti, kad tinklas „Natura 2000“ būtų baigtas kurti, įskaitant jo jūrų komponentą.

Komisija taip pat pažymi, kad labai svarbu stebėti, kaip įgyvendinamos apsaugos priemonės.

c)Komisija sutinka su rekomendacija. Ji pripažįsta esamas kalbines kliūtis ir stengiasi, kad informaciniai dokumentai būtų parengti visomis oficialiomis kalbomis. Tačiau dėl nepakankamų finansinių išteklių tai pasiekti galima tik laipsniškai: atsižvelgiant į temą, kai kurioms kalboms teikiama pirmenybė, taip pat atsižvelgiama į tai, kokiomis kalbomis ES kalba daugiausiai žmonių. Pagrindiniai informaciniai dokumentai yra išverčiami į visas oficialias kalbas nuo pat jų išleidimo dienos. Visi šie dokumentai skelbiami Komisijos interneto svetainėje. Už tai, kad jie būtų išplatinti tikslinėms grupėms, atsakingos ir pačios valstybės narės.

83

Dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo:

–2007–2013 m. ERPF ir Sanglaudos fondo asignavimai, susiję su „Natura 2000“, priskirti prie 51 intervencinių veiksmų kategorijos „Biologinės įvairovės ir gamtos apsaugos skatinimas (įskaitant „Natura 2000“)“, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu suskirstyti į dvi atskiras kategorijas, kad tinklo „Natura 2000“ finansavimas būtų tiksliau atskirtas nuo paramos, susijusios su biologine įvairove.

–dauguma valstybių narių skyrė ERPF ir Sanglaudos fondo paramą „Natura 2000“ teritorijoms ir apskritai biologinės įvairovės ir (arba) gamtos apsaugos priemonėms.

–turima duomenų apie biologinei įvairovei ir (arba) gamtos apsaugai iš ERPF ir Sanglaudos fondo skirtą paramą pagal kiekvieną valstybę narę, ši parama taip pat apima paramą „Natura 2000“ teritorijoms (taip pat žr. atsakymą į 41 dalies pastabas).

2014–2020 m. iš EŽŪFKP beveik 44 mlrd. EUR (beveik 45 proc.) skirta kaimo plėtros programų (KPP) 4 prioritetui, kuris apima biologinės įvairovės antrinį prioritetą ir pagal kurį ir tiesiogiai, ir netiesiogiai remiama biologinė įvairovė, nors ir neįmanoma tiksliai nurodyti, kiek biudžeto lėšų buvo skirta tinklo „Natura 2000“ valdymui. Be to, dėl daugiau kaip 18 proc. žemės ūkio paskirties žemės (neįskaitant miško žemės) yra sudarytos valdymo sutartys, pagal kurias remiama biologinė įvairovė, nors ir neįmanoma tiksliai nurodyti, koks žemės plotas buvo valdomas pagal valdymo sutartis siekiant įgyvendinti tinklo „Natura 2000“ valdymo planus.

2 rekomendacija. „Natura 2000“ išlaidų finansavimas ir apskaita

a)Komisija pritaria šiai rekomendacijai valstybėms narėms.

b)Komisija pritaria šiai rekomendacijai valstybėms narėms.

c)Komisija pritaria šiai rekomendacijai valstybėms narėms ir pažymi, kad taip pat itin svarbu užtikrinti pakankamą „Natura 2000“ finansavimą, atitinkantį ES lėšas.

d)Komisija sutinka su rekomendacija. Tačiau tai nedaro poveikio būsimų diskusijų dėl kito programavimo laikotarpio rezultatams.

3 rekomendacija. „Natura 2000“ pasiektų rezultatų įvertinimas

a)Komisija pritaria šiai rekomendacijai valstybėms narėms.

b)Komisija sutinka su rekomendacija.

Tačiau tai nedaro poveikio būsimų diskusijų dėl kito programavimo laikotarpio rezultatams. Komisija apsvarstys, kaip patobulinti esamus rodiklius, taip pat, jei reikia, apsvarstys galimybę nustatyti naujus rodiklius.

c)Komisija pritaria šiai rekomendacijai valstybėms narėms.

QJ-AB-17-036-LT-E    ISSN 1977-5725

Tinklas „Natura 2000“ yra svarbiausias ES strategijos, skirtos stabdyti bioįvairovės nykimą, elementas. Šis tinklas apima tūkstančius teritorijų ir akvatorijų visoje Europoje, kuriose saugomos įvairios gamtinės buveinės ir rūšys. Mūsų auditas pripažino didelę tinklo „Natura 2000“ svarbą saugant bioįvairovę, tačiau buvo nustatyta, kad, norint įgyvendinti ambicingus ES tikslus saugant bioįvairovę, vis dar būtina reikšminga pažanga. Valstybės narės tinklą „Natura 2000“ valdė nepakankamai gerai; nebuvo tinkamai sutelktos ES lėšos; trūko visapusiškos informacijos apie tinklo veiksmingumą. Todėl Audito Rūmai teikia keletą rekomendacijų dėl to, kaip visiškai įgyvendinti šį tinklą, kaip padaryti aiškesnį finansavimo pagrindą ir kaip matuoti rezultatus.