EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tfn. +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

Internet: http://eca.europa.eu

Twitter: @EUAuditorsECA

YouTube: EUAuditorsECA

Facebook: European Court of Auditors

En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet via Europa-servern (http://europa.eu).

Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015

Print | ISBN 978-92-872-2892-5 | doi:10.2865/495863 | QJ-04-15-619-SV-C
PDF | ISBN 978-92-872-2930-4 | doi:10.2865/068088 | QJ-04-15-619-SV-N
EPUB | ISBN 978-92-872-2947-2 | doi:10.2865/79818 | QJ-04-15-619-SV-E

© Europeiska unionen, 2015

Kopiering tillåten med angivande av källan.

För all användning eller återgivning av fotot nedan måste tillstånd sökas direkt från innehavaren av upphovsrätten.

© Europeiska unionen, 2015 / Källa: Europeiska kommissionen – Audiovisuella tjänster / Foto: Nikolay Doychinov, s. 21 till höger.

Fotona nedan får användas och återges under förutsättning att följande anges: innehavare av upphovsrätten, källa och fotografens namn (när det finns angivet).

© Europeiska unionen, 2015 / Källa: Europeiska kommissionen – Audiovisuella tjänster / Foton: Etienne Ansotte, s. 18; Cristof Echard, s. 22; Nikolay Doychinov, s. 33; KC Ortiz, s. 40; Georges Boulougouris, s. 42.

© Europeiska unionen, 2015 / Källa: Europaparlamentet – Audiovisuella tjänster / Foto: Andreas Hillergren, s. 38.

© Europeiska unionen, 2015 / Källa: Europeiska revisionsrätten, s. 2, s. 4, s. 24, s. 36 och s. 47.

© Europeiska unionen, 2014 / Källa: Europeiska kommissionen – Audiovisuella tjänster / Foton: Raigo Pajula, s. 17; Patricia De Melo Moreira, s. 26.

© Europeiska unionen, 2013 / Källa: Europeiska kommissionen – Audiovisuella tjänster / Foton: Jonathan Nackstrand, s. 29; Daniel Reinhardt, s. 31.

© Europeiska unionen, 2012 / Källa: Europeiska kommissionen – Audiovisuella tjänster / Foton: Robin Utrecht, s. 11; Rodger Bosch, s. 15; Jennifer Jacquemart, s. 32.

© Europeiska unionen, 2011 / Källa: Europeiska kommissionen – Audiovisuella tjänster / Foto: Etienne Ansotte, s. 21 till vänster.

HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?

Gratispublikationer

•Ett enskilt exemplar
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

•Flera exemplar/affischer/kartor
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).

(*)Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen).

Avgiftsbelagda publikationer

•Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).

SV

2014

EU-revisionen i korthet

Presentation av årsrapporterna för 2014 från Europeiska revisionsrätten

Inledning av ordföranden

I 2014 års EU-revision i korthet sammanfattar och förklarar vi innehållet i Europeiska revisionsrättens årsrapporter om genomförandet av EU:s budget för 2014 och Europeiska utvecklingsfonden.

I rapporterna avger vi en förklaring om hur EU:s medel har använts under året och lyfter fram områden där det finns störst risk för att de används felaktigt. Vi analyserar även varför fel uppstår och lämnar rekommendationer om hur den ekonomiska förvaltningen kan förbättras. Huvudsyftet är att hjälpa Europaparlamentet och rådet att granska EU:s ekonomiska förvaltning som en del av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för EU-budgeten.

Budgetåret 2014 var det första året av EU:s programperiod 2014–2020. Merparten av EU:s utgifter 2014 planerades dock under 2007–2013. I rapporten lyfter vi därför inte så förvånande fram liknande problem med den ekonomiska förvaltningen som tidigare år.

I många år nu har vi konstaterat fortsatt höga felnivåer i EU:s utgifter. Därför vill vi betona att det går att utnyttja den tillgängliga informationen bättre och fullt ut använda korrigerande åtgärder för att minska felen ytterligare och i större omfattning återvinna medel som använts felaktigt.

EU måste naturligtvis alltid sträva efter att göra mer med det som unionen redan har. Därför förespråkar vi större fokus på resultat när EU:s utgifter används under den innevarande perioden.

Vi anser också att EU:s politiker behöver hitta ett helt nytt sätt att förvalta EU:s utgifter och investeringar i framtiden. Den kommande halvtidsutvärderingen av EU:s program för finansiell planering är ett tillfälle då man kan fundera på hur man bäst både minskar fel och förbättrar EU-budgetens samlade resultat.

Under tiden vill vi peka på att kommissionen och medlemsstaterna snarast måste hantera ett antal finansiella eftersläpningar som har samlats på hög. I en del medlemsstater utgör det belopp där ersättning ännu inte har begärts i EU-medel en betydande del av dessa länders årliga offentliga utgifter.

Om EU-institutionerna och medlemsstaterna vill nå EU-budgetens fulla potential och investera i Europas framtid krävs en gemensam ansträngning för att göra den ändamålsenligare. Det betyder att man ökar EU-budgetens potential att investera i Europas framtid genom att minska fel, betala korrekta ersättningsanspråk snabbare, investera i projekt som stämmer överens med unionens mål och mäter avkastningarna på dessa investeringar för att se till att de levererar och ger ett mervärde.

EU-medborgarna har rätt att få reda på vilka investeringar som görs och vilka resultat de ger. Vi är fast beslutna att spela en viktig roll och ge garantier för att EU-medlen investeras på ett sunt sätt och ger goda resultat, varna när de är utsatta för risk och ge råd om hur resultatet kan förbättras.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Europeiska revisionsrättens ordförande

Innehåll

Samlade resultat

Viktigaste granskningsresultat och huvudbudskap

Detta granskade vi

Detta konstaterade vi

EU:s räkenskaper ger en sann och rättvisande bild

Den uppskattade felnivån ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen på 2 %

Utbetalningarna av ersättningar innehöll flest fel

De korrigerande åtgärderna minskade den uppskattade felnivån markant

Kommissionens riskbedömning och de korrigerande åtgärdernas effekt kan förbättras

Många potentiella ersättningsanspråk och betalningar från programperioden 2007–2013

Rapporteringen om resultat är fortfarande bristfällig

En närmare titt på inkomst- och utgiftsområdena

Inkomster

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

Naturresurser

Europa i världen

Administration

Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

Bakgrundsinformation

Revisionsmetoden i korthet

Europeiska revisionsrätten och dess arbete

Samlade resultat

Viktigaste granskningsresultat och huvudbudskap

Sammanfattning av revisionsförklaringen för 2014

Europeiska revisionsrätten avger ett uttalande utan reservation om tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper för 2014.

Inkomsterna 2014 är som helhet lagliga och korrekta.

Betalningarna 2014 innehåller väsentliga fel. Därför avger revisionsrätten ett uttalande med avvikande mening om deras laglighet och korrekthet.

Hela revisionsförklaringen finns i kapitel 1 i årsrapporten för 2014.

οEU:s räkenskaper för 2014 utarbetades korrekt i enlighet med internationella standarder och ger en sann och rättvisande bild. Vi kan därför än en gång avge ett uttalande utan reservation om deras tillförlitlighet. Däremot avger vi ett uttalande med avvikande mening om betalningarnas korrekthet.

οDen uppskattade felnivån, som mäter graden av oriktighet, för betalningarna 2014 är 4,4 %, vilket är nästan densamma som för 2013 (4,5 %), och fortfarande över väsentlighetsgränsen på 2 %.

οVi konstaterade samma uppskattade felnivå (4,6 %) vid delad förvaltning med medlemsstaterna och i utgifter som förvaltas direkt av kommissionen. De högsta felnivåerna konstaterades i utgifter inom ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (5,7 %) och inom konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (5,6 %). Administrativa utgifter hade den lägsta uppskattade felnivån (0,5 %).

οDet finns ett tydligt samband mellan utgiftstyper och felnivåer. Vår uppskattade felnivå när det gäller ersättningssystem (5,5 %), där EU ersätter stödberättigande kostnader för stödberättigande verksamhet på grundval av kostnadsredovisningar från stödmottagare, är dubbelt så hög som den för stödprogram (2,7 %), där betalningen bygger på att vissa villkor är uppfyllda och inte på att ersätta kostnader.

οKorrigerande åtgärder som vidtogs av myndigheter i medlemsstaterna och kommissionen hade positiv effekt på den uppskattade felnivån. Utan dessa åtgärder hade den övergripande uppskattade felnivån ha varit 5,5 %. Kommissionens bedömning av risker och de korrigerande åtgärdernas effekt kan bli bättre.

οOm kommissionen, myndigheter i medlemsstaterna eller oberoende revisorer hade använt all tillgänglig information skulle de ha kunnat förebygga eller upptäcka och korrigera en stor andel av felen innan de gjordes.

οDe belopp som ska betalas under det innevarande året och kommande år är fortsatt mycket höga. Kommissionen måste vidta åtgärder för att åtgärda detta kvarstående problem. För en del medlemsstater utgör eftersläpningen av outnyttjade medel en betydande del av de totala offentliga utgifterna.

οPerioderna för den tioåriga Europa 2020-strategin och EU:s sjuåriga budgetcykler (2007–2013 och 2014–2020) är inte anpassade till varandra. Medlemsstaterna uppmärksammar inte Europa 2020-strategins förväntade resultat tillräckligt i partnerskapsavtalen och programmen. Dessa två omständigheter begränsar kommissionens förmåga att övervaka och rapportera om resultat och EU-budgetens bidrag till Europa 2020.

οDen kommande halvtidsutvärderingen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 är avgörande för förvaltningen av EU:s utgifter. Kommissionen måste analysera de områden där felnivåerna är fortsatt höga så snart som möjligt och bedöma möjligheterna att minska dem samtidigt som den inriktar sig på utgifternas resultat.

De fullständiga årsrapporterna för 2014 om EU-budgeten och om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden finns på vår webbplats: http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/AR2014.aspx

Detta granskade vi

EU:s budget

EU:s utgifter är ett viktigt verktyg för uppfyllelsen av politiska mål. Varje år granskar vi inkomster och utgifter i EU-budgeten och uttalar oss om hur tillförlitlig årsredovisningen är och om inkomst- och utgiftstransaktionerna följer gällande regler och förordningar.

Utgifterna uppgick totalt till 142,5 miljarder euro 2014, eller ungefär 285 euro per medborgare. Det motsvarar nära 2 % av EU-medlemsstaternas totala offentliga utgifter.

EU-budgeten godkänns varje år – inom ramen för sjuåriga budgetramar – av Europaparlamentet och rådet. Att se till att budgeten används korrekt är i första hand kommissionens ansvar. Cirka 76 % av budgeten används enligt det som kallas delad förvaltning där enskilda medlemsstater fördelar medel och förvaltar utgifter i enlighet med EU-lagstiftningen (till exempel när det gäller utgifter på området ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och utgifter till naturresurser).

Varifrån kommer pengarna?

EU-budgeten finansieras på olika sätt. Den största andelen betalas av medlemsstaterna i förhållande till deras bruttonationalinkomst (94,9 miljarder euro). Andra källor är betalningar från medlemsstaterna på grundval av den mervärdesskatt som de uppbär (17,7 miljarder euro) och tullar och jordbruksavgifter (16,4 miljarder euro).

Vad används pengarna till?

Den årliga EU-budgeten används på en lång rad olika områden (se diagram 1). Betalningar görs som stöd till så olika verksamheter som jordbruk och landsbygdsutveckling och stadsutveckling, transportinfrastrukturprojekt, forskning, utbildning för arbetslösa, stöd till länder som vill ansluta sig till EU eller bistånd till grann- och utvecklingsländer.

Diagram 1

EU:s totala utgifter 2014 (142,5 miljarder euro)

EU:s utgifter kännetecknas av två typer av utgiftsprogram som inbegriper tydliga riskmönster:

οStödprogram, där betalningen bygger på att vissa villkor är uppfyllda, till exempel student- och forskningsstipendier (inom konkurrenskraft), direktstöd till jordbrukare (inom naturresurser), direkt budgetstöd (inom Europa i världen) eller löner och pensioner (inom administration).

οErsättningssystem, där EU ersätter stödberättigande kostnader för stödberättigande verksamheter. I sådana system ingår till exempel forskningsprojekt (inom konkurrenskraft), investeringssystem i regional utveckling och landsbygdsutveckling (som omfattas av utgifter inom sammanhållning och naturresurser), utbildningssystem (inom sammanhållning) och utvecklingsprojekt (inom Europa i världen).

Detta konstaterade vi

EU:s räkenskaper ger en sann och rättvisande bild

EU:s räkenskaper för 2014 utarbetades korrekt i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn och ger en sann och rättvisande bild av EU:s finansiella resultat för året och dess tillgångar och skulder vid årets slut. Därför kan vi avge ett uttalande utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet (dvs. godkänna), såsom vi har gjort sedan 2007.

Den uppskattade felnivån ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen på 2 %

En central del av revisionsarbetet är att vi granskar urval av transaktioner från hela EU-budgeten för att kunna göra objektiva och mycket noggranna uppskattningar av i vilken utsträckning inkomsterna och de olika utgiftsområdena innehåller fel.

I diagram 2 sammanfattas resultatet för 2014. Mer information om vår revisionsmetod och den uppskattade felnivån finns på sidorna 45 och 46.

Diagram 2

Resultat av transaktionsgranskningen för EU:s budget 2014 som helhet

Den uppskattade felnivån baseras på de kvantifierbara fel som påträffades i det statistiska urvalet av transaktioner som vi granskade.

För 2014 drar vi slutsatsen att inkomsterna inte innehöll några väsentliga fel.

För utgiftsbudgeten som helhet leder den uppskattade felnivån på 4,4 % till att vi avger ett uttalande med avvikande mening om utgifternas korrekthet (en förklaring av ”korrekthet” finns på sidan 46).

Granskningen leder också till ett resultat för varje utgiftsområde, såsom redovisas i diagram 3.

Mer information om resultatet av granskningen av inkomster och varje utgiftsområde finns på sidorna 25–44 och i respektive kapitel i årsrapporten för 2014.

Diagram 3

2014 års resultat av transaktionsgranskningen av EU:s utgiftsområden

%Den uppskattade felnivån baseras på de kvantifierbara fel som påträffades, framför allt vid granskningen av ett urval av transaktioner. Vi använder statistiska standardmetoder för att göra urvalet och uppskatta felnivån (se bilaga 1.1 till kapitel 1 i årsrapporten för 2014).

*Vi gör ingen särskild bedömning eller utarbetar något särskilt kapitel för utgifterna inom budgetramens rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) och rubrik 6 (Kompensationer) eller för andra utgifter (särskilda instrument som inte ingår i budgetramen för 2014–2020, till exempel reserven för katastrofbistånd, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond och flexibilitetsmekanismen). Men granskningsarbetet inom alla dessa områden bidrar till vår övergripande slutsats om utgifterna under 2014.

**Skillnaden i belopp mellan diagram 1 och 3 beror på att vi granskar betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskottsbetalningar granskas först när mottagaren av EU-medel har styrkt användningen av pengarna och betalningen har reglerats och kan återvinnas.

Analys av granskningsresultaten

Den uppskattade felnivån, som mäter graden av oriktighet, för betalningarna 2014 är 4,4 %, vilket är nästan densamma som för 2013 (4,5 %), och 2012 (4,5 %). Den ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen på 2 % (Se diagram 4).

Diagram 4

Uppskattad felnivå för hela EU-budgeten 2012–2014

Anm.:

Vi använder statistiska standardmetoder för att uppskatta felnivån. Vi bedömer att felnivån i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan den övre och undre felgränsen (närmare uppgifter finns i bilaga 1 till kapitel 1 i årsrapporten).

De uppskattade felnivåerna för 2012 och 2013 har justerats med vårt nya sätt att kvantifiera allvarliga fel vid offentlig upphandling.

Vår uppdaterade revisionsmetod: effekter på resultaten 2013 och 2012

I årsrapporterna för 2013 och 2012 rapporterade vi en uppskattad felnivå på 4,7 respektive 4,8 % för EU-budgeten som helhet. De jämförbara uppskattade felnivåer för 2013 och 2012 som presenteras i årsrapporten för 2014 är 0,2 och 0,3 procentenheter lägre därför att vi har uppdaterat vårt sätt att kvantifiera allvarliga överträdelser av reglerna för offentlig upphandling. Framför allt har vi infört en proportionell metod för beräkningen av fel som avser ändringar av kontrakt. Den justeringen påverkar inte våra slutsatser eller det huvudsakliga innehållet i våra samlade granskningsresultat för något av åren. Felnivån är fortfarande klart väsentlig.

Fel, slöseri och bedrägeri

Vår uppskattning av felnivån är inte ett mått på bedrägeri, ineffektivitet eller slöseri. Den är en uppskattning av hur mycket pengar som inte borde ha betalats ut eftersom de inte användes i enlighet med tillämpliga regler och förordningar. Exempel på typiska fel är betalningar för icke stödberättigande utgifter eller för inköp där reglerna för offentlig upphandling inte hade följts.

Bedrägeri är ett uppsåtligt bedrägligt beteende för att uppnå en fördel. Vi rapporterar om misstänkta fall av bedrägeri som upptäcks under granskningsarbetet till Olaf, Europeiska unionens byrå för bedrägeribekämpning, som utreder och följer upp ärendet, vid behov i samarbete med myndigheterna i medlemsstaterna. Av de cirka 1 200 transaktioner som vi bedömde avseende laglighet och korrekthet under revisionen 2014 hittade vi 22 fall av misstänkt bedrägeri (2013: 14), som vi vidarebefordrade till Olaf. De vanligaste fallen av misstänkt bedrägeri gällde redovisning av kostnader som inte uppfyller stödkriterierna, åtföljt av intressekonflikter och andra oriktigheter i upphandling samt villkor som man skapat på konstlad väg för att få ett bidrag. Under året har vi också haft fall av misstänkt bedrägeri som dykt upp vid arbete som inte har att göra med revisionsförklaringen.

I diagram 5 jämför vi de uppskattade felnivåerna för var och en av rubrikerna för de olika utgiftsområdena enligt den nya fleråriga budgetramen. Totalt sett utjämnades den ökade uppskattade felnivån inom konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och Europa i världen av stora minskningar inom naturresurser och administration.

Diagram 5

Jämförelse mellan de uppskattade felnivåerna inom EU:s utgiftsområden (2013 och 2014)

%Den uppskattade felnivån baseras på de kvantifierbara fel som påträffades i transaktionsurvalet. Vi använder statistiska standardmetoder för att göra urvalet och uppskatta felnivån (se bilaga 1.1 till kapitel 1 i årsrapporten för 2014).

*De uppskattade felnivåerna för 2013 har justerats så det ska gå att jämföra med de nya rubrikerna i den fleråriga budgetramen och på grundval av vårt nya sätt att kvantifiera allvarliga fel vid offentlig upphandling.

Den uppskattade felnivån för utgifter inom konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning är betydligt högre 2014 (5,6 %) än motsvarande utgifter 2013 (4,0 %). Många utgifter avser kostnadsersättningar. De upptäckta felen speglar olika kategorier av icke stödberättigande utgifter (främst personalkostnader och andra direkta och indirekta kostnader).

Den uppskattade felnivån 2014 för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (5,7 %) utgörs av en uppskattad felnivå för utgifter inom regional- och stadspolitik på 6,1 % och en uppskattad felnivå för utgifter inom sysselsättning och socialpolitik på 3,7 %. Nästan alla utgifter på det här området verkställs i form av kostnadsersättningar och de vanligaste orsakerna till fel är allvarliga överträdelser av reglerna för offentlig upphandling (nära hälften av den uppskattade felnivån) och icke stödberättigande kostnader i utgiftsredovisningar (mer än en fjärdedel av den uppskattade felnivån).

I diagram 6 analyserar vi i vilken omfattning specifika utgiftsområden per budgetramsrubrik bidrar till den övergripande uppskattade felnivån. Utgifterna för politikområdet ekonomisk, social och territoriell sammanhållning är näst störst i EU-budgeten och har den högsta uppskattade felnivån. Det gör att detta område bidrar mest till den övergripande uppskattade felnivån (hälften av den totala felnivån). Naturresurser har den största andelen av EU-budgeten och bidrar också betydligt till den övergripande uppskattade felnivån på grund av den höga uppskattade felnivån för 2014 (en tredjedel av den totala felnivån).

Diagram 6

Fördelning av den övergripande uppskattade felnivån per utgiftsområde och feltyp (2014)

%Andel av den övergripande uppskattade felnivån, uttryckt i procentenheter.

Utgifter som inte uppfyllde de nödvändiga villkoren för EU-finansierade projekt bidrar fortfarande mest till den övergripande uppskattade felnivån (icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk: 41 % av den övergripande uppskattade felnivån). De fel som bidrog näst mest till felnivån 2014 var allvarliga överträdelser vid offentlig upphandling: 27 % av den övergripande uppskattade felnivån. Jämfört med förra året bidrog fel på grund av icke stödberättigande projekt/aktiviteter eller stödmottagare betydligt mindre till den övergripande uppskattade felnivån 2014 än 2013 (se diagram 7).

Diagram 7

Jämförelse mellan de olika feltyperna och deras bidrag till den uppskattade övergripande felnivån (2013 och 2014)

%Andel av den övergripande uppskattade felnivån, uttryckt i procentenheter.

*De uppskattade felnivåerna för 2013 har justerats så de ska gå att jämföra och på grundval av vårt nya sätt att kvantifiera allvarliga fel vid offentlig upphandling.

För driftsutgifter är vår uppskattade felnivå densamma (4,6 %) för utgifter med delad förvaltning med medlemsstaterna (2013: 4,9 %) och för andra typer av driftsutgifter där kommissionen har en ledande roll (2013: 3,7 %).

Administrativa utgifter innehöll inga väsentliga fel och har en uppskattad felnivå på 0,5 % 2014 (2013: 1,0 %).

Denna jämförelse från år till år bygger på uppgifter som har beräknats med hjälp av vår uppdaterade metod när det gäller fel vid upphandling (se rutan på sidan 10).

Utbetalningarna av ersättningar innehöll flest fel

En korrekt beräkning av betalningar till mottagare av medel beror ofta på uppgifter som kommer från mottagarna själva. Det gäller särskilt för aktiviteter som ger rätt till ersättning.

EU:s utgifter per programutgiftstyp innehåller följande fel:

οNär det gäller utgifter för ersättningar är den uppskattade felnivån 5,5 % (2013: 5,6 %). Exempel på typiska fel på det här området är icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråken, icke stödberättigande projekt, aktiviteter och stödmottagare och allvarliga överträdelser av reglerna för offentlig upphandling.

οNär det gäller stödprogram är den uppskattade felnivån 2,7 % (2013: 3,0 %). Exempel på typiska fel är överdeklarationer av jordbruksarealer från jordbrukare och administrativa fel som påverkar betalningar till jordbrukare.

Diagram 8, som bygger på vår revision av EU:s utgifter de senaste två åren, visar vår bedömning av de olika riskprofilerna per transaktionstyp och per uppskattad felnivå. Det bygger både på en professionell bedömning (bedömning av systemens effekter och risker för olika transaktionstyper) och erfarenhet (felnivåer under en tvåårsperiod).

Diagram 8

Förhållandet mellan transaktionstyp, risk och uppskattad felnivå i EU-transaktioner (2013–2014)

Förklaring:

•Betalningsströmmarna är grupperade efter sin karaktär.

•Färgen på cirklarna anger om utgifterna baseras på ersättningar eller stödrättigheter.

•Storleken på cirklarna motsvarar deras andel av de totala utgifterna.

•Cirklarnas placering längs den 45-gradiga linjen anger de relativa uppskattade felnivåerna.

•Ersättningar inom Europa i världen innefattar projekt med flera givare som i praktiken på många sätt liknar utgifterna baserade på stödrättigheter och har längre felnivåer.

•Kommissionen fastställer att stödmottagaren har rätt till budgetstöd innan utbetalningen görs.

De korrigerande åtgärderna minskade den uppskattade felnivån markant

Medlemsstaterna och kommissionen vidtar korrigerande åtgärder i händelse av oriktiga utgifter och när fel i betalningar inte har upptäckts tidigare i processen. De mekanismer som används för att vidta och registrera korrigerande åtgärder är komplexa. Vi försöker ta hänsyn till dessa åtgärder i resultatet av våra revisioner när de görs före utbetalning eller före vår granskning. Vi kontrollerar hur korrigeringarna görs (till exempel återvinningar från stödmottagare och korrigeringar på projektnivå) och justerar kvantifieringen av fel när så är lämpligt. Vi noterar de korrigeringar som görs efter det att vi har meddelat att vi ska genomföra en revision, men vi förutsätter inte att en korrigerande åtgärd som föranletts av vårt arbete är representativ för populationen som helhet.

Om sådana korrigerande åtgärder inte hade vidtagits på de betalningar som vi granskade 2014 skulle den uppskattade övergripande felnivån ha varit 5,5 % i stället för 4,4 %.

Vi konstaterade också, när det gäller en del transaktioner som innehöll fel, att om kommissionen, myndigheter i medlemsstaterna eller oberoende revisorer hade använt all tillgänglig information skulle de ha kunnat förebygga eller upptäcka och korrigera felen innan de gjordes.

Att döma av transaktionerna i våra urval hade detta kunnat minska de uppskattade felnivåerna både för utgifter med delad förvalting och för utgifter som förvaltas direkt av kommissionen. Om till exempel all tillgänglig information hade använts skulle kanske felnivån ha minskat med 3,3 procentenheter både för utgifter inom regional- och stadspolitik (6,1 %) och landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (6,2 %) – se sidorna 34–38. Inom konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som förvaltas direkt av kommissionen, hade kanske den uppskattade felnivån (5,6 %) ha minskat med 2,8 procentenheter – se sidorna 27–29.

Kommissionens riskbedömning och de korrigerande åtgärdernas effekt kan förbättras

Alla generaldirektorat vid kommissionen utarbetar en årlig verksamhetsrapport. I kommissionens sammanfattande rapport finns en sammanfattning av den informationen och ett uttalande genom vilket den tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten.

Vi konstaterade att informationen i den sammanfattande rapporten för 2014 var bättre än tidigare år. I räkenskaperna visas nu vilka korrigeringar som redan hade gjorts innan betalningarna bokfördes. Det finns dock utrymme att ge mer information och att se till att det finns en enhetlig och exakt bedömning och presentation av risker och de korrigerande åtgärdernas effekt.

Vill du veta mer? Fullständig information om de viktigaste granskningsresultaten finns i kapitel 1 ”Revisionsförklaringen och information till stöd för denna” i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Hela årsrapporten finns på vår webbplats: http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/AR2014.aspx

Stort antal potentiella ersättningsanspråk och betalningar från program-perioden 2007–2013

Budgeten för betalningar 2014 var den näst största någonsin. Liksom 2013 var det slutliga antalet betalningar (142,5 miljarder euro) nästan 5 % större än den ursprungliga prognosen i den fleråriga budgetramen (135,9 miljarder euro). Anslagen ökades genom sju ändringsbudgetar och genom att ”marginalen för oförutsedda utgifter” aktiverades – ett instrument som kan användas som en sista utväg vid oförutsedda omständigheter.

Det ”ekonomiska resultatet” för 2014 var ett underskott: skulderna växte snabbare än tillgångarna.

Andelen åtaganden 2014 låg inom den övergripande gränsen med god marginal (76,6 % av det tillgängliga beloppet). Detta speglade hur långt kommissionen hade kommit när det gällde att godkänna nya program under det första året av den fleråriga budgetramen 2014–2020.

Vad är åtaganden och betalningar?

EU-budgeten har två komponenter: åtaganden (som motsvarar belopp som ska betalas under det innevarande året eller kommande år) och betalningar (som omfattar utbetalningar av medel under det innevarande året). Betalningar kan endast göras om det finns ett giltigt åtagande. De årliga taken för åtaganden och betalningar fastställs i de fleråriga budgetramar som rådet och Europaparlamentet kommer överens om.

Eftersläpningarna i utnyttjandet av fleråriga medel är betydande och kan innebära en stor utmaning för vissa medlemsstater.

Vi rekommenderar att kommissionen i sin budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning beaktar kapacitetsbegränsningarna i vissa medlemsstater.

De ackumulerade utestående budgetåtaganden som gällde fleråriga utgifter ligger kvar på en mycket hög nivå. Merparten av dessa åtaganden avser den föregående fleråriga budgetramen som gäller 2007–2013. Vi konstaterade även alltför stora saldon av likvida medel i finansieringsinstrument.

Vi rekommenderar att kommissionen överväger åtgärder för att minska de utestående åtagandena, bland annat snabbare avslutning av programmen för 2007–2013 och minskning av mängden likvida medel hos förvaltare. Vi rekommenderar också ett långsiktigare perspektiv som inbegriper prognoser över budgettak, betalningsbehov, kapacitetsbegränsningar och potentiella tillbakadraganden av åtaganden.

Vill du veta mer? Fullständig information om de viktigaste resultaten avseende budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen finns i kapitel 2 i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Rapporteringen om resultat är fortfarande bristfällig

EU:s pengar bör användas i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning, dvs. sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. Goda resultat omfattar input (de ekonomiska, mänskliga, materiella, organisatoriska eller lagstadgade medel som behövs för att genomföra programmet), output (vad programmet förväntas leda till), resultat (programmets omedelbara inverkan på de direkta målgrupperna eller mottagarna) och effekter (långsiktiga förändringar i samhället som åtminstone delvis kan tillskrivas EU-insatsen). Vi bedömer regelbundet dessa delar via våra effektivitetsrevisioner.

Europa 2020 är EU:s tioårsstrategi för sysselsättning och tillväxt. Den ger en inriktning både på EU:s utgifter och på nationella utgifter. Strategin infördes 2010 och ska skapa förutsättningar för en ”smart och hållbar tillväxt för alla”.

Utmanande ram för övervakning av och rapportering om Europa 2020

Under de politiska ambitionerna för Europa 2020 finns en komplex struktur med fem överordnade mål, sju flaggskeppsinitiativ och, när det gäller europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI), elva tematiska mål. Vi konstaterade dock att de olika lagren inte är utformade, vare sig enskilt eller sammantaget, för att omsätta de politiska ambitionerna i Europa 2020 i användbara operativa mål.

Den tioåriga Europa 2020-strategin och EU:s sjuåriga budgetcykler, den så kallade fleråriga budgetramen, är inte anpassade till varandra. Den ram för övervakning och rapportering som ligger till grund för budgetramen har anpassats till Europa 2020-strategin först när det gäller budgetramen för 2014–2020. De första fem åren av Europa 2020 har därför genomförts med en budgetram som utformades för en annan strategi. Det begränsar kommissionens möjligheter att övervaka EU-budgetens bidrag till Europa 2020 under budgetramsperioden 2007–2013.

Vi konstaterade även att kommissionen hittills har rapporterat om hur EU-budgeten bidrar till Europa 2020-målen endast på ett begränsat sätt. Några delar av ett ändamålsenligt system för att övervaka och rapportera finns redan. Kommissionens statistikkontor Eurostat tar fram statistiska uppgifter om EU:s och enskilda medlemsstaters resultat i förhållande till uppfyllelsen av de överordnade målen i Europa 2020. Kommissionens översyn av Europa 2020 har dock försenats till början av 2016. Vidare ger resultatet av det offentliga samrådet om Europa 2020 ingen feedback på EU-programmens roll i Europa 2020-strategin.

Vi rekommenderar att kommissionen lämnar lämpliga förslag till lagstiftaren så att EU-strategin och budgetramen anpassas bättre till varandra. Det skulle göra det lättare att garantera att det finns lämpliga övervaknings- och rapporteringsrutiner för framtida EU-strategier.

Inte tillräckligt fokus på Europa 2020-strategins resultat i partnerskapsavtalen och programmen

De möjliga fördelarna med att kombinera de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI) har inte förverkligats fullt ut. Att ESI-fonderna används väl är avgörande för EU:s ansträngningar att uppnå Europa 2020-målen. Att de fem ESI-fonderna har grupperats under en paraplyförordning och ett partnerskapsavtal för varje medlemsstat har potentiella fördelar i form av enhetliga insatser från EU. Olika regler gäller dock fortfarande för olika fonder och därmed även för olika program.

Vad är partnerskapsavtal och program?

Partnerskapsavtalen mellan kommissionen och medlemsstaterna är en central del av ramen för ESI-fonderna. De beskriver varje lands utvecklingsbehov och innehåller, för var och en av ESI-fonderna, en sammanfattning av de viktigaste resultat som förväntas för varje utvalt tematiskt mål. På grundval av dessa avtal fastställer medlemsstaterna program för varje fond (eller för flera fonder) och prioriteringar för det berörda landet eller regionen.

Det bör finnas ett ännu starkare fokus på resultat, särskilt i partnerskapsavtalen. Vissa framsteg har gjorts men det måste bli ökat fokus på resultat. I en del av de granskade partnerskapsavtalen var de förväntade resultaten otydliga och uttrycktes ofta i kvalitativa termer utan att det angavs hur stor förändringen var. Vi rekommenderar att kommissionen föreslår lagstiftaren att medlemsstaterna i sina partnerskapsavtal och program anger vilka kvantifierade resultat som de förväntas uppnå genom finansieringen.

Det kommer att bli svårt för kommissionen att övervaka och rapportera enhetligt om tematiska mål för alla de fem ESI-fonderna och därmed om dessa fonders bidrag till Europa 2020-strategin. De allmänna mål på hög nivå som anges i Europa 2020 har inte systematiskt omsatts i operativa målvärden i partnerskapsavtal och program. När det gäller två ESI-fonder (Ejflu och EHFF) kräver inte lagstiftningen att de struktureras enligt tematiska mål. Att gemensamma indikatorer har införts för varje fond är ett viktigt steg men det finns begränsningar i utformningen som kan leda till att kvaliteten på kommissionens rapportering försämras. Vi rekommenderar att alla partnerskapsavtal och program innehåller gemensamma resultatindikatorer som, när det är möjligt, är gemensamma för de olika fonderna och som utformas så att framstegen övervakas på lokal nivå, i medlemsstaterna och på EU-nivå. Kommissionen bör lämna förslag till lagstiftaren för att komma till rätta med dessa problem.

Dåliga prestationer med avseende på uppnådda resultat hindrar inte medlemsstaterna från att dra nytta av resultatreserven. Resultatreserven bör vara medlemsstaternas främsta incitament för att fortsätta inrikta sig på resultat när programmen väl har startat. En liten del av EU-finansieringen på programnivå kan hållas inne och göras tillgänglig endast om vissa mål uppnås. Det finns dock brister i rutinerna som försvagar resultatramen när det gäller indikatorer, incitament och fokus på resultat. Vi rekommenderar att kommissionen förslår lagstiftaren att resultatramen så långt det är möjligt baseras på gemensamma resultatindikatorer.

Målen måste anpassas bättre till en resultatkultur

Kommissionens enskilda generaldirektorats årliga resultatrapportering har blivit bättre. Det märks tydligt i den centrala vägledningen som tillhandahålls för utarbetandet av programförklaringar, förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter.

Men rapporteringen har inte helt och hållet anpassats till övergången från den gamla till den nya fleråriga budgetramen. Ofta går det inte att identifiera vilka mål och målvärden från den gamla budgetramen som har bibehållits eller uppdaterats och vilka som har upphört. Utan jämförbar information finns det risk för att det inte går att bedöma om de tidigare målen och målvärdena har uppnåtts.

Inte tillräckligt fokus på resultat och bäst valuta för pengarna

De 24 särskilda rapporter som vi offentliggjorde 2014 täcker en stor mängd olika ämnen och i dem bedömer vi om EU:s insatser har förvaltats i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning (sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet). Vi har utvärderat dessa rapporter och särskilt tittat på, när det gäller de granskade områdena, om det fanns fokus på resultat och om projekt som sannolikt kommer att ge valuta för pengarna valdes ut. Här är några exempel.

Exempel: Inte tillräckligt fokus på resultat

Vid vår revision av EuropeAid kom vi fram till att de övervaknings- och utvärderingssystem som byrån använde inte gav tillräcklig information om vilka resultat som uppnåtts (särskild rapport nr 18/2014). Vi drog liknande slutsatser i rapporten om fonden för yttre gränser där de ansvariga myndigheterna inte övervakade, eller inte övervakade i tillräcklig utsträckning, om resultaten hade uppnåtts (särskild rapport nr 15/2014).

Exempel: Det var inte alltid de projekt som sannolikt skulle ge bäst valuta för pengarna som valdes ut

Vid vår revision av EU-finansierad flygplatsinfrastruktur konstaterade vi att projekturvalet var dåligt. Ett behov av sådana investeringar kunde påvisas i endast ungefär hälften av de projekt som granskades. Dessutom var ungefär en tredjedel av de granskade flygplatserna inte lönsamma och det fanns därför risk för att de skulle behöva stängas om de inte fick fortsatt offentligt ekonomiskt stöd (särskild rapport nr 21/2014).

Vill du veta mer? Fullständig information om vår bedömning av resultat finns i kapitel 3 ”EU:s budget: att uppnå resultat” i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Alla särskilda rapporter finns på vår webbplats: http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/AuditReportsOpinions.aspx

En närmare titt på inkomst- och utgiftsområdena

Anmärkning om att medlemsstater nämns med namn i exemplen:

Vår urvalsmetod innebär att vi inte granskar transaktioner i varje medlemsstat, stödmottagande stat eller region varje år. Exempel på fel ges för att illustrera de vanligaste feltyperna. De ligger inte till grund för slutsatser om de berörda enskilda medlemsstaterna, de stödmottagande staterna eller regionerna.

Inkomster

143,9 miljarder euro

Detta granskade vi

Revisionen omfattade EU:s inkomster genom vilka unionen finansierar sin budget. De bidrag som beräknas på grundval av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) och på den mervärdesskatt som medlemsstaterna uppbär stod för 66 respektive 12 % av de totala inkomsterna 2014. Traditionella egna medel, främst de tullavgifter på import och avgifter för sockerproduktion som uppbärs av nationella myndigheter i medlemsstaterna för EU:s räkning, stod för 12 % av inkomsterna, och återstående 10 % kom från andra källor.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel?

Nej

Uppskattad felnivå:

0,0 % (2013: 0,0 %)

Vår revision av EU:s inkomster

De EU-inkomster som baseras på BNI och mervärdesskatt beräknas på grundval av makroekonomiska statistiska uppgifter och beräkningar från medlemsstaterna. Vid revisionen av de underliggande transaktionernas korrekthet granskar vi kommissionens system för att behandla de uppgifter som den får men inte hur de ursprungligen har tagits fram av myndigheterna i medlemsstaterna. Vår slutsats gäller därför vilken effekt kommissionens eventuella fel har på det sammanlagda inkomstbeloppet.

När det gäller tullar och sockeravgifter undersöker vi hur kommissionen behandlar medlemsstaternas redovisningar av avgifterna och hur kontrollerna görs i utvalda medlemsstater, hur beloppen har tagits emot av kommissionen och bokförts i räkenskaperna.

Våra samlade revisionsbevis visar att systemen generellt sett var ändamålsenliga och vi hittade inga fel i de transaktioner som vi granskade.

Vi uppmärksammade uppdateringarna av BNI-uppgifterna 2014 som ledde till mycket omfattande justeringar av medlemsstaternas bidrag, särskilt de som gällde reservationer och de som reviderade medlemsstaternas metoder och källor.

Genom en reservation kan en tveksam del i de BNI-uppgifter som lämnats in av en medlemsstat hållas öppen för en eventuell korrigering. Kommissionens kontrollcykler för BNI omfattar en lång period. De korrigeringar som blir resultatet kan få stor effekt på vissa medlemsstaters bidrag.

Parallellt konstaterade vi att kommissionen behöver minska effekten av medlemsstaternas omfattande revideringar av de metoder och källor som de använder till sin sammanställning av BNI. Till exempel ledde sådana revideringar till stora ökningar av Cyperns och Nederländernas bidrag. De förslag som kommissionen lämnade 2013 för att hantera denna risk har fortfarande inte konkretiserats och kommissionen har inte vidtagit några ytterligare åtgärder för att införa en gemensam revideringspolicy inom EU.

När det gäller tullar gör medlemsstaternas tullmyndigheter kontroller för att se om importörerna följer tull- och importbestämmelserna. Liksom tidigare år konstaterade vi att kvaliteten på kontrollerna varierade i de medlemsstater vi besökte. Vi konstaterade också att den uppdaterade versionen av vägledningen för tullrevision, som kommissionen gav ut 2014, inte tar upp vissa av de brister som vi har konstaterat vid våra besök i medlemsstaterna, till exempel problem med hur man ska hantera importer som klareras i andra medlemsstater.

Detta rekommenderar vi

Vi rekommenderar att kommissionen

οvidtar åtgärder för att minska det antal år som omfattas av reservationer vid slutet av nästa kontrollcykel när det gäller BNI-baserade egna medel,

οinför rutiner för att minska effekten av de revideringar av metoder och källor som medlemsstaterna presenterar när det gäller BNI-sammanställningarna,

οförbättrar vägledningen till medlemsstaternas tullmyndigheter för deras kontroller,

οser till att medlemsstaterna har lämpliga system för att utarbeta och hantera sina rapporter om tullar och sockeravgifter.

Vill du veta mer? Fullständig information om vår revision av EU:s inkomster finns i kapitel 4 i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

13,0 miljarder euro

Detta granskade vi

Målen för dessa utgifter är bland annat att förbättra forskning och innovation, främja utbildningssystem och sysselsättning, garantera en inre e-marknad, främja förnybar energi och energieffektivitet, modernisera transportsektorn och förbättra företagsklimatet, framför allt för små och medelstora företag (SMF).

Forskning och innovation står för ungefär 60 % av utgifterna. Utgifterna verkställs genom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling 2007–2013 (sjunde ramprogrammet för forskning) och Horisont 2020, det nya ramprogrammet för forskning och innovation för perioden 2014–2020. Andra viktiga finansieringsinstrument stöder utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (programmet för livslångt lärande och Erasmus+), utveckling av transportinfrastruktur (programmet för transeuropeiska transportnät och Fonden för ett sammanlänkat Europa), projekt i energisektorn (det europeiska energiprogrammet för återhämtning) och Galileoprogrammet för det europeiska systemet för satellitnavigering.

Nästan 90 % av betalningarna avser bidrag till privata och offentliga stödmottagare där kommissionen betalar ut ersättningar för de belopp som stödmottagarna tar upp i sina kostnadsredovisningar för projekt.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel?

Ja

Uppskattad felnivå¹:

5,6 % (2013: 4,0 %)

1Motsvarande uppskattade felnivåer för 2013 som speglar de nya rubrikerna i den fleråriga budgetramen.

Inom området forskning och innovation fann vi samma typ och omfattning av fel som vi har upptäckt under hela sjunde ramprogrammet för forsknings livslängd: felaktigt beräknade personalkostnader, andra icke stödberättigande direkta kostnader såsom ostyrkta kostnader för resor eller utrustning, icke stödberättigande indirekta kostnader som bygger på felaktiga omkostnadspåslag eller kostnadskategorier som tagits med som inte hör samman med projektet.

Exempel: Betydande fel i kostnader för forskning och innovation som ett företag redovisat i sitt ersättningsanspråk inom sjunde ramprogrammet

Vi granskade en kostnadsredovisning på 764 000 euro från ett företag som arbetade med 16 partner i ett projekt för förnybar energi som finansierades genom sjunde ramprogrammet och fann att nästan inga av kostnaderna var stödberättigande. Företagets ägare hade tagit ut en timersättning som låg långt över den som anges i kommissionens riktlinjer. Vidare identifierade vi kostnader för underentreprenad som varken var en stödberättigande kostnadskomponent eller hade upphandlats genom ett anbudsförfarande. Bland de redovisade indirekta kostnaderna fanns även icke stödberättigande poster som baserades på uppskattningar och inte kunde stämmas av mot poster i stödmottagarens bokföring.

Horisont 2020 har enklare finansieringsregler än sjunde ramprogrammet, och kommissionen har gjort stora ansträngningar för att förenkla administrationen. Men några delar i det nya ramprogrammet medför faktiskt ökad risk för fel. Exempelvis är Horisont 2020, som ska främja bättre forskning och innovation och skapa tillväxt och jobb, utformat så att det ska öka deltagandet av fler små och medelstora företag och nya deltagare, men dessa kategorier av deltagare medför ökad risk för fel. I Horisont 2020 har även särskilda stödkriterier införts i vissa fall (som gäller till exempel när forskare får ytterligare ersättning eller deltagarna använder omfattande forskningsinfrastruktur).

Vi upptäckte också fel i ersatta kostnader inom andra viktiga finansieringsinstrument. Felen gällde bland annat ostyrkta och icke stödberättigande kostnader samt fall där reglerna för offentlig upphandling inte följdes.

Exempel: Fel i ersatta kostnader inom andra program

Transeuropeiska transportnät

I ett projekt tilldelade stödmottagaren direkt ett kontrakt för it-konsultjänster utan att göra den öppna internationella anbudsinfordran som krävs. I ett annat projekt redovisade stödmottagaren felaktigt utgifterna för en juridisk uppgörelse med en underentreprenör som gällde en kontraktsöverträdelse som stödberättigande utgifter.

Europeiska energiprogrammet för återhämtning

En stödmottagare tog med icke lagstadgade kostnader (bonusar som baserades på företagets vinst) i sin beräkning av personalkostnader och begärde även ersättning för indirekta kostnader som inte avsåg projektet.

Vi fann att kommissionens system var bristfälligt och att generaldirektoratens bedömning av riskbelopp och felprocentsatser görs enligt olika metoder.

Detta rekommenderar vi

Vi rekommenderar att kommissionen

οtillsammans med de nationella myndigheterna och de oberoende revisorerna använder all relevant information som är tillgänglig för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan ersättning betalas ut,

οutifrån sina erfarenheter av sjunde ramprogrammet för forskning tar fram en lämplig riskhanterings- och kontrollstrategi för Horisont 2020, inbegripet lämpliga kontroller av högriskmottagare och kostnader som redovisats enligt särskilda stödkriterier,

οförsäkrar sig om att avdelningarna har en enhetlig metod för att beräkna viktade genomsnittliga felprocentsatser och den bedömning av riskbelopp som detta leder till.

Vill du veta mer? Fullständig information om vår revision av EU:s utgifter inom konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning finns i kapitel 5 i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

55,7 miljarder euro

Detta granskade vi

Detta utgiftsområde omfattar två delar: regional- och stadspolitik, som står för 80 %, och sysselsättning och socialpolitik, som svarar för de återstående 20 %.

οEU:s regional- och stadspolitik genomförs till största delen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden (SF). Eruf finansierar infrastrukturprojekt, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, regionala ekonomiska utvecklingsinitiativ och åtgärder till stöd för små och medelstora företag. Sammanhållningsfonden finansierar investeringar i infrastruktur på miljö- och transportområdena.

οPolitikområdet sysselsättning och socialpolitik finansieras till största delen genom Europeiska socialfonden (ESF). Utgifterna på detta område omfattar investeringar i humankapital och stöder åtgärder som syftar till att förbättra arbetstagarnas och företagens förmåga att anpassa sig till nya arbetsmönster, öka tillträdet till arbetsmarknaden, öka den sociala integrationen av personer med sämre förutsättningar och stärka kapaciteten och effektiviteten vid myndigheter och offentliga förvaltningar.

Eruf, SF och ESF regleras av gemensamma bestämmelser, om inte annat följer av de undantag som anges i de specifika förordningarna för respektive fond. Förvaltningen av utgifter delas med medlemsstaterna och innebär att projekt inom godkända utgiftsprogram medfinansieras. Stödreglerna för ersättning av kostnader fastställs på nationell eller regional nivå och kan variera mellan medlemsstaterna.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel?

Regional- och stadspolitik:

Ja

Sysselsättning och socialpolitik:

Ja

1Motsvarande uppskattade felnivåer för 2013 som speglar de nya rubrikerna i den fleråriga budgetramen.

2Dessa uppgifter för 2013 beräknas utifrån den metod för kvantifiering av fel vid offentlig upphandling som tillämpades vid tidpunkten för revisionen. De speglar inte den effekt som den uppdaterade metoden för kvantifiering av dessa fel hade på den uppskattade felnivån.

Den viktigaste källan till fel när det gäller utgifterna inom ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som helhet fortsätter att vara överträdelser av reglerna för offentlig upphandling, som står för nästan hälften av den uppskattade felnivån. Därefter följer icke stödberättigande utgifter i stödmottagarnas kostnadsredovisningar, överträdelser av reglerna för statligt stöd och urval av projekt som inte är stödberättigande. Effekten av felen varierar mellan de två utgiftsområdena.

Exempel på allvarliga brister i efterlevnaden av reglerna för offentlig upphandling som vi identifierade i vårt arbete var bland annat omotiverad direkt tilldelning av kontrakt, kompletterande arbeten eller tjänster, olaglig uteslutning av anbudsgivare samt intressekonflikt och diskriminerande urvalskriterier.

Exempel: Omotiverad direkt tilldelning av offentliga bygg- och anläggningsarbeten

I ett projekt i Malta som gällde ombyggnad och uppgradering av ett motorvägsavsnitt i ett TEN-T-vägnät förhandlade den upphandlande myndigheten fram ett kontrakt direkt med ett företag utan föregående anbudsinfordran. Det strider mot EU:s och nationella regler för offentlig upphandling, och de utgifter som redovisats för detta kontrakt är inte stödberättigande. En annan viktig orsak till fel är icke stödberättigande utgifter. Det handlar till exempel om att utgifter redovisas utanför den stödberättigande perioden, att löner redovisas med för stora belopp, att kostnader utan anknytning till projektet redovisas, att nationella stödregler inte följs eller att inkomster inte har dragits av från de redovisade kostnaderna.

Exempel: Felaktig redovisning av löner

I ett projekt i Portugal som gällde ett utbildningsprogram för ungdomar följde inte stödmottagaren bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen för hur lärarnas löner skulle beräknas. Dessutom arbetade inte lärarna så många timmar som hade redovisats. Det ledde till att personalkostnaderna redovisades med för stora belopp.

Vi kontrollerar också om EU:s regler för statligt stöd följs. Olagligt statligt stöd innebär en otillbörlig fördel för mottagaren och snedvrider därför den inre marknaden. Fel avseende överträdelser av EU:s regler för statligt stöd stod för omkring en femtedel av den uppskattade felnivån i utgifterna under denna budgetramsrubrik.

När det gäller en betydande andel transaktioner som innehöll kvantifierbara fel hade myndigheterna i medlemsstaterna tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de begärde ersättning från kommissionen. Om all denna information hade använts till att korrigera fel innan utgifterna redovisades för kommissionen, skulle den uppskattade felnivån för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning ha varit 1,6 procentenheter lägre. Vi konstaterade dessutom att det i ett antal fall var de nationella myndigheterna som hade begått det fel som vi upptäckte. Dessa fel bidrog med 1,7 procentenheter till den uppskattade felnivån.

I slutet av 2013 uppgick den genomsnittliga utbetalningsgraden till slutmottagare inom finansieringsinstrument till 47 %. Dessa medel ger stöd till företag eller stadsprojekt genom riskkapitalinvesteringar, lån eller garantier. Totalt har medlemsstaterna sedan 2007 inrättat 941 finansieringsinstrument med ett kapital på omkring 14,3 miljarder euro. I april 2015 förlängde kommissionen stödperioden för dessa instrument genom ett kommissionsbeslut i stället för att be rådet och parlamentet att ändra den tidsfrist som anges i den tillämpliga förordningen. Vi anser att man genom att förlänga stödperioden på detta sätt inte respekterar normhierarkin.

Det är mindre sannolikt att det förekommer fel i ESF-projekt vars kostnader redovisas med hjälp av förenklade kostnadsalternativ (betalningar av enhetsbelopp och schablonsatser samt standardiserade skalor för enhetskostnader) än i projekt där de faktiska kostnaderna redovisas.

Stödmottagarna redovisar sina utgifter för de nationella myndigheterna som ska ersätta dem ”snarast möjligt och i sin helhet”. Vi har dock konstaterat att medlemsstater i vissa fall har byggt upp egna reserver och att stödmottagarna betalades först flera månader efter det att den aktuella utgiftsdeklarationen hade reglerats av kommissionen eller inte hade ersatts vid tidpunkten för revisionen.

Generellt överensstämmer kommissionens bedömning av de felprocentsatser som revisionsmyndigheter rapporterat i hög grad med de bevis som dessa myndigheter har presenterat. Kommissionens kontroll av årliga kontrollrapporter kan dock endast delvis hantera riskerna för att de nationella myndigheterna underrapporterar fel och överrapporterar finansiella korrigeringar. Framför allt var de kontroller av statligt stöd som revisionsmyndigheterna gjorde otillräckliga i nästan en tredjedel av de granskade operativa programmen.

Förutom att kontrollera transaktionernas korrekthet bedömde vi huruvida och i vilken utsträckning de Eruf-, SF- och ESF-projekt som redan hade avslutats före utgången av 2014 hade uppnått målen i bidragsöverenskommelserna, och huruvida dessa mål överensstämde med målen för de operativa programmen. Vi konstaterade att tre fjärdedelar av de projekt som vi granskade hade uppnått sina mål helt eller delvis. Endast i tre fall hade inget av projektets mål uppnåtts. Vi identifierade också några fall där projekten hade mål som inte överensstämde med de mål som hade fastställts för det operativa program och det prioriterade område inom vilket projektet finansierades.

Slutligen visade vår granskning att resultatbaserade finansieringsformer är undantag snarare än regel. I de flesta fall påverkade inte bristande uppfyllelse av projektmål som man enats om i bidragsöverenskommelser storleken på den EU-finansiering som man fick.

Detta rekommenderar vi

Vi rekommenderar att

οkommissionen gör en detaljerad analys av de nationella stödreglerna för programperioderna 2007–2013 och 2014–2020 och använder den för att ge medlemsstaterna vägledning om hur de kan förenkla och undvika onödigt komplexa och/eller betungande regler,

οkommissionen förstärker kontrollsystemet för revisionsmyndigheter ytterligare och ser till att de genomför lämpliga kontroller av efterlevnaden av reglerna för statligt stöd och offentlig upphandling och lämnar specifik information om revisioner av insatser; kommissionen i alla medlemsstater bedömer tillförlitligheten i de finansiella korrigeringar som rapporterats av de attesterande organen,

οkommissionen lägger fram ett lagstiftningsförslag om ändring av den tillämpliga förordningen för att förlänga stödperioden för finansieringsinstrument med delad förvaltning,

οförvaltningsmyndigheter och förmedlande organ i medlemsstaterna ökar sina ansträngningar för att åtgärda bristerna i kontrollerna på primär nivå; dessutom bör kommissionen be revisionsmyndigheterna att de vid sina systemgranskningar gör om en del av dessa kontroller,

οmedlemsstaterna utökar användningen av förenklade kostnadsalternativ för projekt på mer än 50 000 euro och ser till att stödmottagare ersätts senast 90 dagar efter det att stödmottagaren har lämnat in en korrekt betalningsansökan.

Vill du veta mer? Fullständig information om vår revision av EU:s utgifter för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning finns i kapitel 6 i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Naturresurser

57,5 miljarder euro

Detta granskade vi

Detta utgiftsområde omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), den gemensamma fiskeripolitiken och miljöåtgärder:

οMålen för GJP är att höja produktiviteten inom jordbruket och på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna, trygga försörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till jordbruksvaror till skäliga priser. Den genomförs via två fonder: Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), som helt och hållet finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder, och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), som medfinansierar program för landsbygdsutveckling tillsammans med medlemsstaterna. Förvaltningen av GJP-utgifterna delas med medlemsstaterna. Utgifterna från båda fonderna kanaliseras via cirka 80 utbetalande organ som ansvarar för att kontrollera ansökningarnas stödberättigande och göra utbetalningar till stödmottagarna.

οDen gemensamma fiskeripolitiken har liknande mål som GJP och det främsta verktyget för genomförandet är Europeiska fiskerifonden (EFF). Förvaltningen av fonden delas mellan kommissionen och medlemsstaterna.

οSyftet med EU:s miljöpolitik är att bidra till att skydda och förbättra miljön och livskvaliteten för EU-medborgarna och till ett rationellt utnyttjande av naturresurserna. Utgifter på detta område förvaltas centralt av kommissionen. Miljöprogrammet (Life) är störst. Det medfinansierar projekt i medlemsstaterna till förmån för naturen och den biologiska mångfalden, miljöpolitik och miljöstyrning samt information och kommunikation.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel?

Jordbruk – Marknads- och direktstöd:

Ja

Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske:

Ja

1Motsvarande uppskattade felnivåer för 2013 som ska spegla de nya rubrikerna i den fleråriga budgetramen.

Felens karaktär och mönster varierar betydligt mellan EGFJ och de andra utgiftsområdena inom naturresurser.

Jordbruk – marknads- och direktstöd

Många av de fel som vi konstaterade vid revisionerna beror på felaktiga eller icke stödberättigande ersättningsanspråk från stödmottagare, och det vanligaste felet är överdeklarationer av jordbruksarealer eller icke stödberättigande markskiften (se exempel). Ett tillförlitligt och aktuellt system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) kan bidra till att minska sådana fel.

Exempel på överdeklarerade eller icke stödberättigande arealer ersättningsanspråk

Stöd till permanent betesmark

I Tjeckien, Frankrike, Grekland, Polen, Slovakien och Spanien var vissa arealer som stödmottagare hade begärt och fått ersättning för som permanent betesmark i själva verket helt eller delvis täckta med vegetation som inte berättigar till stöd (tät sly, buskar, träd och klippor).

Stöd till åkermark

I Tjeckien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Slovakien, Spanien och Storbritannien upptäckte vi fall där stödmottagande jordbrukare begärde ersättning för mark som åkermark trots att den inte var det. I Spanien betalades stöd ut för ett skifte som man hade begärt ersättning för och som registrerats som åkermark i LPIS. Men i själva verket var skiftet en motocrossbana.

I flera fall av kvantifierbara fel som begåtts av de slutliga stödmottagarna hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan utgifterna redovisas för kommissionen. Om all information hade använts till att korrigera fel, skulle den uppskattade felnivån ha varit 0,6 procentenheter lägre. I många fall konstaterade vi även att de nationella myndigheterna hade begått fel. De bidrog med 0,7 procentenheter till den uppskattade felnivån.

Mottagare av EGFJ:s direktstöd och av Ejflu:s arealstöd är enligt lag skyldiga att uppfylla tvärvillkor. Villkoren gäller miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd och ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras. Om jordbrukare inte uppfyller villkoren minskas stödet till dem. Vid granskningen konstaterade vi överträdelser i 27 % av de transaktioner som omfattas av tvärvillkor. Felen avseende tvärvillkor bidrog med 0,7 procentenheter till den uppskattade felnivån.

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) är det huvudsakliga förvaltnings- och kontrollsystem som ska garantera att EGFJ-utbetalningarna är korrekta. Under 2014 granskade vi IACS i Kroatien och konstaterade endast mindre brister som inte påverkar systemets tillförlitlighet. Vi gjorde även en skrivbordsgranskning av ett urval av 14 av kommissionens revisioner av överensstämmelse avseende system i medlemsstaterna och konstaterade att det arbete som gjorts var tillfredsställande. Korrigerande åtgärder har också vidtagits när det gäller brister i IACS som vi har rapporterat om tidigare år. De vidtogs dock inte alltid snabbt och i flera fall kvarstår brister, om än i mindre utsträckning.

Betalningarna inom marknadsåtgärder motsvarar ungefär 6 % av EGFJ. Men de bidrar på ett oproportionerligt sätt till en större andel av den uppskattade felnivån för fonden.

Vi avslutade också granskningen av förfarandet för förstärkt säkerhet som tillämpas på frivillig basis i sex medlemsstater eller regioner. I de här medlemsstaterna eller regionerna lämnar ett oberoende revisionsorgan ett uttalande om att systemen fungerar korrekt och att de utgifter som redovisas för EU är korrekta. Bristerna i genomförandet av detta förfarande gör att de felnivåer som de rapporterar inte är tillförlitliga, med undantag av en medlemsstat.

Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske

Vi konstaterade fel i alla 18 medlemsstater som vi granskade. De vanligaste orsakerna till fel på detta utgiftsområde var att stödmottagaren, aktiviteten, projektet och/eller utgifterna inte var stödberättigande eller att miljöåtagandena att använda produktionsmetoder i jordbruket som är förenliga med skyddet av miljön, landskapet och naturresurserna inte fullgjordes.

Exempel på fel avseende stödberättigande

Vi konstaterade tre fall där stödmottagare misstänks för att avsiktligt ha kringgått reglerna när de ansökte om stöd. Fallen vidarebefordrades till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning för analys och eventuell utredning. Av sekretesskäl kan vi inte lämna specifika uppgifter om fallen utan bara beskriva felen rent allmänt:

οVäletablerade företag, som inte skulle kvalificera sig för finansiering, inrättade nya enheter för att på konstlad väg uppfylla stöd- och urvalskriterierna.

οGrupper av personer inrättade flera enheter för att få stöd som överskrider det tillåtna taket enligt villkoren för investeringsåtgärden. Stödmottagarna hävdade att enheterna verkade oberoende av varandra, men det stämde inte i praktiken.

Exempel på när miljöåtaganden inom jordbruket inte fullgjordes

Vi upptäckte sex sådana fall i Tyskland, Italien och Storbritannien. I Storbritannien till exempel fullgjorde en stödmottagare inte sitt åtagande att stänga en slåtteräng för bete före den 15 maj varje år.

I vissa fall av kvantifierbara fel som de slutliga stödmottagarna hade begått hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera fel innan utgifterna redovisas för kommissionen. Om all information hade använts till att korrigera fel skulle den uppskattade felnivån för detta utgiftsområde ha varit 3,3 procentenheter lägre. I ett fåtal fall konstaterade vi även att de nationella myndigheterna hade begått fel. De bidrog med 0,6 procentenheter till den uppskattade felnivån.

Vi konstaterade stora brister i nio av de tolv granskade systemen i medlemsstaterna. När det gällde de fem utbetalande organ som vi besökte på plats var systembristerna mycket lika dem som vi har konstaterat och rapporterat om tidigare år.

Inom ramen för en pilotgranskning som vi genomförde 2014 av en del resultatrelaterade frågor inom projekt konstaterade vi för 93 % av de avslutade landsbygdsutvecklingsprojekt som vi granskade att investeringen hade gjorts som planerat. Målinriktningen på stödet och projekturvalet var dock inte så rigorösa som man skulle kunna förvänta sig. Vi konstaterade vidare att bevisen för att kostnaderna var rimliga var otillräckliga.

När det gäller fiske, bedömde vi ändamålsenligheten i de kontroller som revisionsmyndigheten i Italien hade genomfört och konstaterade visserligen att metoden för revisioner av insatser och system var ändamålsenlig, men att det fanns brister i förvaltningen och dokumentationen av granskningsuppgifter och i kontrollen av stödvillkor.

Detta rekommenderar vi

Vi rekommenderar att

οmedlemsstaterna, när det gäller EGFJ, anstränger sig mer för att ha tillförlitlig och aktuell information i sina LPIS-databaser och använder all tillgänglig information för att undvika att betalningar görs för mark som inte är stödberättigande,

οkommissionen, när det gäller landsbygdsutveckling, vidtar lämpliga åtgärder för att stärka medlemsstaternas handlingsplaner som ska åtgärda ofta konstaterade orsaker till fel och ser över strategin för sina revisioner av överensstämmelse inom landsbygdsutveckling,

οkommissionen, när det gäller både EGFJ och landsbygdsutveckling, ser till att det nya förfarandet för att uppnå säkerhet, som blir obligatoriskt från 2015, tillämpas korrekt och är tillförlitligt,

οkommissionen, när det gäller fiske, ser till att medlemsstaterna genomför sina uppgifter noggrannare, särskilt genom att göra de obligatoriska kontrollerna på plats, tillämpa förfaranden för kvalitetskontroll och förbättra revisionsdokumentationen.

Vill du veta mer? Fullständig information om vår revision av EU:s utgifter för naturresurser finns i kapitel 7 i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Europa i världen

7,4 miljarder euro

Detta granskade vi

I detta utgiftsområde ingår utgifter för utrikespolitik, stöd till EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer samt utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd till utvecklingsländer och grannländer (med undantag av Europeiska utvecklingsfonden).

Utgifterna går till mer än 150 länder och verkställs genom en mängd olika samarbetsinstrument och metoder. Utgifterna genomförs direkt av kommissionens generaldirektorat, antingen från huvudkontoret i Bryssel eller av EU-delegationer i mottagarländerna eller gemensamt med internationella organisationer.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel?

Ja

Uppskattad felnivå¹:

2,7 % (2013: 2,1 %)

1Motsvarande uppskattade felnivåer för 2013 som speglar de nya rubrikerna i den fleråriga budgetramen.

De flesta av de fel som vi konstaterade under vårt revisionsarbete gäller icke stödberättigande utgifter som de slutliga stödmottagarna har begärt ersättning för, särskilt utgifter som uppkommit utanför den stödberättigande perioden, icke-stödberättigande skatter, utgifter där regeln om ursprung inte följts och indirekta kostnader som felaktigt redovisats som direkta kostnader. Vi fann även fall där stödmottagarna begärde ersättning utan att det fanns dokument som styrkte utgifterna och där upphandlingsreglerna inte följdes samt felaktiga beräkningar.

Andra fel som vi träffade på avsåg kommissionens godkännande av betalningar av utgifter för tjänster, bygg- och anläggningsarbeten och varor som ännu inte hade uppkommit hos stödmottagaren.

Exempel: Utgifter som inte har uppkommit

Kommissionen undertecknade en bidragsöverenskommelse med en karibisk bank på 6,5 miljoner euro för inrättandet av en revolverande kredit för återplantering av sockerrör i Belize. Under 2014 godtog kommissionen utgifter på 2,3 miljoner euro, varav 740 000 euro motsvarade lån till jordbrukare som banken hade godkänt men som ännu inte hade betalats ut. Det resulterade i att kommissionen godkände ett större belopp i förfinansiering än vad som var berättigat.

Granskningen av transaktioner vid EuropeAid, ett av kommissionens generaldirektorat som förvaltar en stor del av utgifterna inom Europa i världen, visade att felen i vissa fall inte upptäcktes. Bristerna i förhandskontrollen av utgifterna som görs av revisorer som stödmottagarna utser ledde till att kommissionen ersatte icke stödberättigande kostnader.

Detta rekommenderar vi

Vi rekommenderar att kommissionen

οinför och genomför internkontrollförfaranden som garanterar att förfinansieringsbetalningar godkänns utifrån faktiskt uppkomna utgifter,

οförbättrar förhandskontrollerna av bidragskontrakt genom att tillämpa den planerade riskbaserade planeringen och systematiska uppföljningen och genom besök på plats.

Vill du veta mer? Fullständig information om vår revision av EU:s utgifter när det gäller Europa i världen finns i kapitel 8 i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Administration

8,8 miljarder euro

Detta granskade vi

Administrativa utgifter omfattar utgifter för EU-institutionerna och andra EU-organ. Dessa är kommissionen, parlamentet, Europeiska utrikestjänsten, Europeiska rådet och rådet, EU-domstolen, Europeiska revisionsrätten, Europeiska, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen. Även utbetalningar till Europaskolorna ingår.

Utgifterna för personal (löner, tillägg och pensioner) står för cirka 60 % av totalbeloppet. Utgifterna för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och informationsteknik står för återstoden.

Resultatet av våra revisioner av Europeiska unionens byråer och andra decentraliserade organ rapporteras i särskilda årsrapporter, som offentliggörs separat tillsammans med en sammanfattning av resultaten.

Detta konstaterade vi

Väsentliga fel?

Nej

Uppskattad felnivå¹:

0,5 % (2013: 1,1 %)

1Motsvarande uppskattade felnivåer för 2013 som speglar de nya rubrikerna i den fleråriga budgetramen.

Vi upptäckte inga allvarliga brister vid granskningen av systemen totalt sett. Men på några områden behöver systemen förbättras vid vissa institutioner och organ. De beskrivs i rekommendationerna nedan.

Detta rekommenderar vi

Vi rekommenderar att

οEuropaparlamentet förbättrar sina kontroller av de kostnadsersättningar som de europeiska politiska partierna betalar ut till närstående organisationer och av de politiska partiernas offentliga upphandling,

οEuropeiska ekonomiska och sociala kommittén förbättrar sina upphandlingsförfaranden,

οinstitutionerna och organen förbättrar sina system för uppdatering av uppgifterna för beräkning av familjetillägg.

Vill du veta mer? Fullständig information om vår revision av EU:s utgifter för administration finns i kapitel 9 i årsrapporten om EU:s budget för 2014.

Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

3,1 miljarder euro

Detta granskade vi

Europeiska utvecklingsfonden tillhandahåller Europeiska unionens bistånd för utvecklingssamarbete till länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). EUF:s utgifts- och samarbetsinstrument syftar till att utrota fattigdomen och att främja hållbar utveckling och gradvis integrering av AVS-länderna och ULT-länderna i världsekonomin.

EUF finansieras av medlemsstaterna. Den förvaltas utanför ramen för EU:s allmänna budget av Europeiska kommissionen och, när det gäller visst stöd, av Europeiska investeringsbanken (EIB). Varje EUF styrs av sin egen budgetförordning. Det bistånd till tredjeland som finansieras av EUF genomförs i en högriskmiljö, särskilt på grund av de geografiskt utspridda aktiviteterna och den bristfälliga institutionella och administrativa kapaciteten i partnerländerna.

Detta konstaterade vi

Tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper:

Räkenskaperna för 2014 ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna.

Innehöll EUF:s inkomster väsentliga fel?

Nej

Innehöll EUF:s betalningar väsentliga fel?

Ja

Uppskattad felnivå:

3,8 % (2013: 3,4 %)

Liksom tidigare år visar den felnivå som vi konstaterade, bland annat i några slutgiltiga kostnadsredovisningar som hade granskats vid externa revisioner och utgiftskontroller, på brister i förhandskontrollerna. Fel avseende bristande efterlevnad av reglerna för upphandling (se exempel) och avsaknad av styrkande handlingar för utgifter står för nästan två tredjedelar av den uppskattade felnivån.

Exempel: Stödmottagaren följde inte reglerna för upphandling

Vi granskade en upphandling av it-tjänster som gjordes av en organisation med ansvar för jordbrukssamarbete mellan AVS-länder. Granskningen visade att stödmottagaren inte hade följt det upphandlingsförfarande som föreskrevs i bidragsöverenskommelsen enligt vilket ett meddelande om upphandling skulle offentliggöras på internationell nivå. Stödmottagaren skickade inbjudningar att lämna anbud endast till tre utvalda företag i det land där den hade sitt säte, vilket resulterade i en selektiv anbudsinfordran.

EuropeAid är det generaldirektorat vid kommissionen som förvaltar nästan alla utgifter inom EUF. Det genomför för närvarande en handlingsplan för att avhjälpa brister i sina system. Eftersom vissa åtgärder fortfarande håller på att utarbetas är det för tidigt för oss att bedöma effekterna av dem på systemens ändamålsenlighet.

Detta rekommenderar vi

Vi rekommenderar att kommissionen

οförstärker kontrollerna av godkännandet av förfinansiering och av att partnerländerna använder rätt växelkurs när budgetstödutbetalningar omvandlas till nationell valuta,

οförbättrar de rutiner som har införts för att mäta kontrollernas effektivitet och kostnadseffektivitet.

Vill du veta mer? Fullständig information om vår revision av EUF finns i årsrapporten om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för 2014.

Bakgrundsinformation

Revisionsmetoden i korthet

Revisionsrättens revisionsförklaring – déclaration d’assurance (DAS) – bygger på objektiva bevis som inhämtas under revisionsarbetet i enlighet med internationella revisionsstandarder. Så här arbetar vi.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Innehåller EU:s årsredovisning fullständig och riktig information?

EU-budgeten är komplex. Hundratusentals bokföringsposter förs in av kommissionens generaldirektorat varje år med information från många olika källor (däribland medlemsstaterna). Vi kontrollerar att redovisningsprocesserna fungerar korrekt och att redovisningsuppgifterna är fullständiga, har registrerats korrekt och presenteras på ett lämpligt sätt.

οUtvärdering av redovisningssystemet för att bedöma om det ger en god grund för tillförlitliga uppgifter (fullständiga och exakta).

οKontroll av centrala redovisningsrutiner för att bedöma om de fungerar korrekt.

οAnalytiska kontroller av redovisningsuppgifterna för att bedöma om de presenteras på ett enhetligt sätt och verkar rimliga.

οDirekt kontroll av ett urval bokföringsposter för att bedöma om de underliggande transaktionerna har ägt rum och bokförts korrekt.

οKontroll av årsredovisningen för att bedöma om den ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen.

Transaktionernas korrekthet

Följer de EU-transaktioner avseende intäkter och kostnadsförda betalningar¹ som ligger till grund för EU:s räkenskaper gällande regler?

EU-budgeten omfattar miljontals betalningar till stödmottagare både inom EU och i resten av världen. Merparten av utgifterna förvaltas av medlemsstaterna. För att inhämta de bevis som krävs granskar vi intäkter och kostnadsförda betalningar direkt och bedömer de system som används när man administrerar och kontrollerar dem.

οEtt urval av transaktioner görs från hela EU:s budget med hjälp av en statistisk metod så att våra revisorer får en grund för en detaljgranskning.

οTransaktionerna i urvalet granskas i detalj vanligtvis på plats hos slutmottagarna (till exempel en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som tillhandahåller offentligt upphandlade bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster) så att revisorerna får direkta bevis för att den underliggande händelsen ”har inträffat”, bokförts korrekt och följer de regler enligt vilka de aktuella betalningarna görs.

οFelen analyseras och klassificeras som kvantifierbara eller icke kvantifierbara.

οFelens inverkan beräknas genom att kvantifierbara fel extrapoleras i form av en uppskattad felnivå.

οDen uppskattade felnivån jämförs mot en väsentlighetsgräns på 2 % och avgör vårt uttalande.

οSystemen för inkomster bedöms så att vi kan avgöra om de är ändamålsenliga när det gäller att garantera att transaktionerna som de hanterar är lagliga och korrekta.

οAnnan relevant information beaktas, till exempel årliga verksamhetsrapporter och andra externa revisorers rapporter.

οAlla granskningsresultat diskuteras både med nationella myndigheter i medlemsstaterna och med kommissionen för att vi ska kunna försäkra oss om att uppgifterna är korrekta.

οVi antar våra uttalanden på grundval av det utförda arbetet och det uppnådda resultatet.

1Kostnadsförda betalningar: mellanliggande betalningar, slutbetalningar och reglering av förskott.

Närmare upplysningar om revisionsprocessen för revisionsförklaringen finns i bilaga 1.1 till årsrapporten om budgeten för 2014.

Europeiska revisionsrätten och dess arbete

Europeiska revisionsrätten är Europeiska unionens oberoende revisionsorgan. Vi har vårt säte i Luxemburg och cirka 900 anställda – revisorer och stödpersonal från alla länder i EU. Sedan revisionsrätten inrättades 1977 har vi inriktat oss på EU:s ekonomiska förvaltning och bidragit till att förbättra den.

Våra granskningsrapporter och yttranden är en väsentlig del av EU:s ansvarskedja. Vår output används till att ställa de ansvariga för förvaltningen av EU:s budget till svars, särskilt inom det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. De ansvariga är huvudsakligen kommissionen, men även övriga EU-institutioner och EU-organ. Medlemsstaterna spelar också en viktig roll vid delad förvaltning.

Vi har följande huvuduppgifter:

οFinansiell revision och revision av regelefterlevnad, främst i form av revisionsförklaringen.

οEffektivitetsrevisioner av teman som väljs ut så att effekten av vårt arbete maximeras.

οYttranden över förordningar som gäller budgetförvaltning och andra viktiga frågor.

Vi strävar efter att förvalta våra resurser på ett sätt som garanterar en god balans mellan våra olika aktiviteter och som bidrar till att vi uppnår tillförlitliga resultat och får en god täckning av de olika områdena i EU:s budget.

Våra produkter

Vi utarbetar följande:

οÅrsrapporter om EU:s allmänna budget och Europeiska utvecklingsfonden. Årsrapporterna innehåller främst uttalanden i form av en revisionsförklaring och granskningsresultat och offentliggörs i november varje år.

οSärskilda årsrapporter som innehåller revisionsrättens uttalanden efter finansiella revisioner av alla EU:s olika byråer och organ. Under 2014 offentliggjordes 51 särskilda årsrapporter.

οSärskilda rapporter med utvalda granskningsteman som offentliggörs löpande under året. De är främst effektivitetsrevisioner. Under 2014 offentliggjordes 24 särskilda årsrapporter.

οYttranden som används av Europaparlamentet och rådet när de antar EU-lagstiftning och andra beslut med betydande effekter för den ekonomiska förvaltningen. Under 2014 offentliggjordes 14 yttranden.

οÖversiktliga analyser av utvalda områden av EU:s politik där vi analyserar större utmaningar och långsiktiga trender. Under 2014 offentliggjordes två översiktliga analyser.

οEn årlig verksamhetsrapport som innehåller information om och ger en inblick i vår verksamhet under året.

Med vårt arbete bidrar vi till att öka medvetenheten om och insynen i EU:s ekonomiska förvaltning genom att vi avger en förklaring om hur denna förvaltning fungerar och ger rekommendationer om ytterligare förbättringar. Vi gör detta i EU-medborgarnas intresse.

Information om våra revisioner av Europeiska unionens byråer och andra decentraliserade organ finns i respektive särskild årsrapport för 2014 på vår webbplats: http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/AuditReportsOpinions.aspx.

QJ-04-15-619-SV-E

Europeiska revisionsrätten är EU:s oberoende externa revisionsorgan – väktare av EU:s finanser

I årsrapporterna om EU:s budget och Europeiska utvecklingsfonden avger vi ett uttalande – eller en revisionsförklaring – om räkenskapernas tillförlitlighet och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. I den här publikationen sammanfattar vi de viktigaste granskningsresultaten och slutsatserna. De fullständiga årsrapporterna finns på vår webbplats och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.